text: Име Общински план за развитие на община Димитровград
  източник http://www.dimitrovgrad.bg/content/documents/dim_opr-EDITED-03.doc
  Задачи и цели на разработката 4
  Задачи на ОПР 4
  Колектив, разработващ плана 5
  Етапи на разработването на ОПР 5
  Връзка на ОПР- Димитровград със съседните общини, регионални и национални нива 6
  Информационна основа 7
  Резюме на ОПР 7
  Достигнати нива на развитие 10
  Визия за развитие 11
  Стратегически цели и мерки 11
  част първа. Анализ на ситуацията. Социално – икономическо и пространствено развитие на Община Димитровград 13
  0. Обща характеристика 13
  Местоположение и граници 13
  Функционално площоразпределение 13
  Селищна мрежа 14
  Функционални връзки 15
  СЕКТОР ПРИРОДНИ РЕСУРСИ И ОПАЗВАНЕ НА ОКОЛНАТА СРЕДА 16
  i. Климатично – ландшафтна характеристика 16
  ii. Почви и земеползване 18
  iii. Полезни изкопаеми 18
  iv. Водни ресурси 19
  v. Нарушени терени 20
  vi. Оценка на дейностите по използване на природните ресурси 20
  vii. Екологична оценка 21
  Замърсяване на водите: 21
  Замърсяване на атмосферата 22
  Акустично натоварване на средата: 23
  Третиране на отпадъците 24
  СЕКТОР ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ 25
  i. Динамика на населението 25
  ii. Възрастова структура 29
  iii. Социална активност 30
  iv. Семейна структура 31
  v. Образователно равнище 32
  vi. Оценка на демографския потенциал 33
  СТОПАНСКИ СЕКТОР 35
  Първичен сектор 38
  Основни селскостопански машини и инвентар 41
  Горско стопанство 42
  Добивна промишленост 42
  Вторичен сектор 43
  Преработваща промишленост 44
  Лека промишленост 46
  Хранително-вкусовата промишленост 46
  Третичен сектор 48
  Търговия 48
  Здравеопазване 50
  Социални заведения и институции 50
  Ресторантьорство и хотелиерство 51
  Оценка на стопанския потенциал 52
  СЕКТОР ТЕХНИЧЕСКА ИНФРАСТРУКТУРА 55
  Пътна инфраструктура 55
  Водоснабдяване и канализация 58
  Водоснабдяване 58
  Канализация 62
  Пречистване на отпадните води 63
  Електрификация 64
  Телекомуникации 66
  Газопреносни мрежи 68
  Топлофикационни мрежи 68
  Възобновяеми енергийни източници 68
  Оценка на техническата инфраструктура 68
  СЕКТОР ТЕРИТОРИАЛНИ РЕСУРСИ 71
  1.5.1. Урбанистична структура 71
  1.5.2. Подсистема "Обитаване" 72
  1.5.3. Подсистема "Социална инфраструктура" 75
  1.5.4. Подсистема "Труд" 82
  1.5.5. Подсистема "Отдих" 83
  i. Оценка на териториалните ресурси 84
  1.5.6. Анализ на действащи планове и разработки 85
  1.5.7. Финансово – икономическо състояние на община Димитровград- aнализ на общинския бюджет 88
  част втора. SWOT АНАЛИЗ 91
  Част трета. Стратегия за развитие на общината 95
  Визия за развитие 95
  Стратегически цели 96
  Приоритет 1. Създаване на условия и предпоставки за балансирано и устойчиво развитие на общината 96
  Приоритет 2. Подобряване на инфраструктура 98
  Приоритет 3 Местно стопанско развитие 100
  Приоритет 4. Подобряване качеството на околната среда 101
  Приоритет 5. Устройство на територията 102
  Част ЧЕТВЪРТА. Управление, мониторинг и контрол за изпълнението на общинския план 105
  Приложение 1. Описание на мерките и индикативна финансова таблица 108
  Описание на мерките 108
  Индикативна финансова таблица 119
  Приложение 2. Предприсъединителни финансови инструменти 159
  Приложение 3 Планови документи – информационна основа за ОПР 2007 – 2013 180
  Общинският план за развитие на община Димитровград е изготвен съгласно изискванията на чл.14 от Закона за регионалното развитие (обн., ДВ, бр. 14 от 20.02.2004 г., в сила от 20.02.2004 г), Наредбата по чл.19 и Методическите указания на МРРБ.
  Задачи и цели на разработката
  Общинският план за развитие Димитровград, поради факта, че при неговото разработване е приложен нов подход, има по-дълъг времеви хоризонт – до 2013 год., а за реализацията му ще разчита и на нови финансови източници (в т.ч. Структурните фондове на ЕС), следва да се приема като самостоятелен, нов документ за развитие на общината.
  Основните задачи на ОПР – Димитровград са:
  Да извърши ревизия, актуализация, адаптиране и допълване на действащия базов документ "Стратегия за регионално развитие на община Димитровград 2000 - 2006 год.", както и на разработените локални стратегии и програми, касаещи различни аспекти на социално-икономическото развитие на общината, като "Стратегия за повишаване благосъстоянието на децата 2003-2006", "Програма за управление на отпадъците 2004 - 2009", "Стратегия за развитието на средното образование – 2004 - 2010 год." и др. (Приложение 3)
  Да синхронизира предвижданията на ОПР на съседните общини, касаещи общи проблеми, както и взаимовръзките със стратегически планови и програмни документи за регионално развитие, разработвани на областно ниво, на ниво район за планиране и на национално ниво, като регламентира и координацията във времето.
  Общинският план за развитие има за цел:
  Да формулира общо приемливата, желана от обществото визия за развитие на общината в следващото десетилетие, при новите условия на членство на страната в Европейския съюз;
  До анализира и мотивира оценка на силните страни, да предложи мероприятия за преодоляване на негативните процеси и туширане на разкритите слаби страни на развитието;
  Да очертае основните насоки за в отделните сфери на социално-икономическото развитие на общината, като формулира и изведе най-важните, приоритетни задачи, необходими за "успешния старт" на управлението в новите условия;
  За да бъде успешен крайният резултат, предвижданията на Общинския план за развитие, следва да се разглеждат като инструмент за управление, в ръцете на действаща институция, която постоянно да следи както външните въздействия, така и процесите протичащи вътре в общината, да анализира, определя и предлага избор на поведение – (балансирано взаимосвързано, равномерно развитие на всички подсистеми), в определените от плана рамки за развитие, за постигане на поставените цели.
  В този смисъл Общинският план за развитие следва да се разглежда не като окончателен, завършен формален акт, а като процес който се развива във времето, отразява и адаптира предвижданията към настъпващите промени.
  Колектив, разработващ плана
  Общинският план за развитие е разработен от общинската администрация на община Димитровград в сътрудничество с:
  Държавни служби на територията на общината;
  Кметове на населени места и кметски наместници;
  Администрацията на областната управа – Хасково;
  Териториално бюро по статистика – Хасково;
  Консултантски екип на "Ситиплан" Пловдив.
  При разработването на плана е приложен подход, съобразен с формулираните в "Методическите указания" последователност от дейности, допълнен по отношение на възприетите принципи и етапи на разработване:
  В този етап са проучени наличните документи за стратегическо планиране в общината. Набрана е допълнителна информация, включваща актуални статистически данни за населението, икономиката, ресурсите, населените места, изградеността на основните функционални подсистеми. Създадени, разпространени и обработени са анкетни формуляри, касаещи специфични проблеми на общината. Проведени са поредица от работни съвещания с работните групи по сектори, определени със заповед на Кмета. От всяка група е предоставена информация относно конкретните проблеми. Получената информация е обработена, анализирана и класифицирана по важност при съвместяването с другите сектори.
  За цялата територия на общината е съставена картна основа на базата на актуален подробен картен материал, в т.ч. цифрови модели на ядрото и землищата. Съставените схеми отразяват устройственото състояние на общината, както и "отлагането" на предвидените мероприятия върху територията.
  Настоящата разработка представлява "Окончателен проект на Общинския план за развитие на община Димитровград", в който са отразени препоръките, допълненията и забележките направени на извънредното заседание на Общински съвет – Димитровград, проведено на 24.01.2006г., и на 7-те публични обсъждания с неправителствени организации, граждани, младежи, представители на здравеопазването, образованието, големите, малките и средни предприятия и земеделците в общината, проведени в периода 22 февруари – 7 март 2006г.
  Връзка на ОПР- Димитровград със съседните общини, регионални и национални нива
  Димитровград, заедно с Хасково, обединени в "Промишлено селищна агломерация Хасково-Димитровград" е южният "връх" на т.н. "Оперативен триъгълник" съставен от Пловдив, Стара Загора и съградието Хасково – Димитровград, който по своя демографски и икономически потенциал се явява равностоен на потенциала на София и е важен фактор за балансираното, равномерно развитие на страната като цяло и своеобразно ядро на Южен централен регион.
  На общинско ниво – на територията на община Димитровград, така заложените цели на регионалното развитие, срещат сериозни проблеми, свързани със срив на общинската икономика и последвалите: отслабване на агломерационните връзки в съградието, влошаване на условията за заетост и растеж и в резултат - изоставане в демографското развитие. С особена сила тези процеси - на дисбалансирано и неустойчиво развитие са характерни за селската част на общината.
  В обозримо бъдеще, вероятно, във времевия хоризонт на ОПР, предстоят положителни промени, свързани с преминаването и пресичането на два европейски транспортни коридора ЕК 10 и ЕК 9 на територията на общината, което я поставя в много благоприятно положение на важен транспортен и логистичен възел, и намира своето отражение в приоритетите на плана.
  Според предвижданията на националните нива на регионално планиране, община Димитровград се намира между "район за растеж" (Стара Загора) и "район за развитие" (Хасково). Традиционните агломерационни връзки с Хасково, наличният (засега пренебрегнат) човешки и икономически потенциал, геостратегическо местоположение - пресечна точка на два европейски инфраструктурни коридори (жп и авто), дават основание община Димитровград също да бъде отнесена към категорията "район за развитие".
  Досегашните стратегически предвиждания са изградени на основата на "секторния" принцип. Този принцип се характеризира с превишаване на наличните ресурси и ниска ефективност поради откъслечния характер на предвидените (в т.ч. и реализирани) мерки и проекти. Поради тези недостатъци на секторния принцип, в ОПР мотивацията на мерките и приоритетите се базира на териториалния и кластерен принцип, т.е. обединение на еднородни, близки, взаимозависими и взаимообвързани икономически дейности, върху най-благоприятните територии.
  За успешната реализация на този принцип, необходими условия са залагането и на т.н. "меки" мерки – свързани с административни дейности - качествен (в т.ч. "профилиран") персонал, устройствена (проектна) готовност, съответни преференции – местни данъчни, различни форми на съучастие и стимули и др., както и ясното разграничаване на компетенциите - общински, ведомствени и др. и съответен инвеститор – държава, община, партньорство, източник на финансиране (държавен, общински бюджет, структурен, частен и др.) и характер на мярката (кластерен; секторен).
  За разработването на Общинския план за развитие е използвана цялата налична информация, в т.ч. стратегиите за развитие, планове и проекти, програми, официални статистически данни, данни от проведените анкети.
  Силно изразеният (все още) ведомствен подход в планирането и управлението, и особено силно изразената незаинтересованост на частния сектор, са причина в диагностичната и прогностична база да присъстват аспекти на несигурност, които на съвременния етап не могат да бъдат преодолени.
  Резюме на ОПР
  Развитието на община Димитровград, може да се раздели на два основни периода – от нейното възникване до 1989 год. - като изкуствено създадено, типично социалистическо образование, характеризиращо се с изключително динамично развитие, при което са ангажирани всички налични ресурси:
  Интензивна добивна промишленост;
  Интензивно земеделие.
  27 населени места;
  Население – 72 000;
  Ядро - от 53 000, реализирано основно на базата на механичен прираст през 50-те години, при относително запазване на зоната.
  Стопански сектор:
  Водещ – интензивно развитие на вторичния сектор.
  Териториални ресурси:
  Действаща агломерация Хасково-Димитровград;
  Водещи фактори на урбанизация – икономически.
  Водещата роля на икономическите фактори през този период, в който инвестициите са насочени основно към развитието на стопанския сектор, последвано със значително забавяне на изграждането и развитието на останалите функционални подсистеми е довело до дисбаланс между тях, изразяващ се в нисък стандарт на обитаването, обслужването и отдиха, а пренебрегването на екологичните изисквания – до екологични проблеми.
  Днес, община Димитровград заема площ от 567.6 кв.км. в централната част на Южен централен регион. 73,4% от територията е земеделска, от която обработваема – 84,4%. 12,9% от общинската територия е заета от разпръснати масиви, предимно издънкови гори, 7,9% от фонд населени места, 0,83% от обектите на техническата инфраструктура и 2,23% от терени за добив на полезни изкопаеми.
  Земните пластове са богати на каменни въглища, варовик, глина. Суровинните ресурси възлизат на 295 млн.т. в горния и долния пласт. Водните ресурси възлизат на 8330 х.куб.м. регулирани водни маси и се набавят от подпочвените води на реките Марица, Меричлерска, Мартинка и Банска В Меричлери се намират минерални извори - с експлоатационен дебит 30л.сек. и температура на водата - 35,4С.
  Общото екологично състояние в Димитровград е сравнително по-добро в сравнение с предишните периоди. Това се дължи на намаления капацитет и промяна на характера на производствата в обектите замърсители и положителния ефект от проведените мероприятия и взетите марки в изпълнение на екологичните програми по фирми и за общината, като цяло. Независимо от това, той остава един от сравнително най-замърсените райони в страната. Градът и районът около него целогодишно е експониран на наднормени концентрации на амоняк, прах, серен двуокис и периодично – на комбинираното въздействие на наднормените концентрации на амоняк, прах и серен двуокис, по-рядко и на сероводород.
  Човешките ресурси на общината – населението, към 31.12.2003 год. възлиза на 61 950 човека, от които в Димитровград – 43460, в Меричлери – 2 060 и в селата – 16 100, или съотношението градско/селско население е 74:26. 14% от населението е в под трудоспособна възраст, 59% - във и 27% в над трудоспособна възраст. По тези показатели Димитровградската община се нарежда към териториите със застаряващо население. Показателите в Димитровград са по-благоприятни (15%:64%:21%) и по-близки до средните за страната (16%:60%:24%). Динамиката на населението, от 1985 год. до днес показва трайна тенденция към намаление, както на общината като цяло, така и на нейния център. Тревожна е тенденцията на механичен отлив от града (1543 само за 2003 год.).
  Активното население в общината възлиза на близо 30 000 души, от които 19 600 (73,2%) за заети в стопанските отрасли, а 6 300 (26,8%) са незаети. В първичния сектор е заето 2% от населението. Наличието на 5342 регистрирани еднолични търговци с разнообразен предмет на дейност, препятства определянето на броя заети във вторичния и третичния сектор. Без тях, по статистически данни (31.12.2003), в отраслите на материалното производство работят 40% от общо заетите. Предполага се, че болшинството ЕТ работят в сферата на услугите, което дава основание заетите в третичния сектор да са около 50-60%. В сравнение с европейските показатели, към които се стремим, този дял е много нисък.
  Районът е типично земеделски, подходящ за развитие на интензивно селско стопанство, с насоченост зеленчукопроизводство, зърнопроизводство, трайни насаждения, технически култури и др. Земеделските площи са силно надребнени и не се ползват ефективно. Средната площ на едно "стопанство" е 7 дка., което е една от пречките за развитието на отрасъла. Друга е незатвореният цикъл – "добив-преработка-пласмент". Земеделието предимно е насочено към самозадоволяване.
  Вторичният сектор е с приоритетно развитие, като основни отрасли са химическа промишленост, енергетика, производство на строителни материали, шивашка, кожено-галантерийна, хранително-вкусова промишленост и др., които формират около 80% от общинската икономика. Стопанските субекти в не финансовия сектор на общината са 2141 бр. Преобладаващ е делът на микро, малките и средни предприятия. Със заети до 10 лица са 91 % от фирмите, заети до 50 лица са – 7 % и до 100 лица – 0.9 %. Останалите 1.1% са за големите предприятия, каквато е пропорцията и за останалите общини от областта. Преработваща промишленост е представена е с 318 предприятия, като 208 приключват с печалба, 44 бр. са на загуба и 66 бр. са с нулев резултат.
  Третичният сектор се развива съобразно изискванията на функционалния тип на ядрото на общината – Димитровград. Развити са мрежите на образованието, здравеопазването, търговията, услугите, културата. Уникално явление е Димитровградският пазар – най-големият на Балканите.
  Техническата инфраструктура е представена от традиционните мрежи – пътна (жп- и авто-), енергийна, съобщителна, водоснабдяване и канализация. Гъстотата на мрежите на техническата инфраструктура не е достатъчна, съществуващата е в лошо състояние и се нуждае от доизграждане и реконструкция. Това се отнася за общинската пътна мрежа, кабелизацията на мрежите на ниско напрежение, цифровизация на телефонните постове, състоянието на водопроводната мрежа (вкл. премахване на режими, загуби и пречистване на питейни води), изграждане на канализационни мрежи (особено в селата), липса на ГПСОВ за града и локални (модулни) ПСОВ в селата и др.
  Основните пътни артерии - еврокоридори 9 и 10 са в добро състояние, но с изчерпващи се пропускателни способности. От 111.7 км. общинска пътна мрежа, само 15 % е в добро състояние, около 20% в средно, а останалата – в лошо състояние, т.е. над 80% от пътната мрежа се нуждае от рехабилитация и основен ремонт.
  Енергийната система – ел.мрежи и системи, задоволява нуждите, но се нуждае от кабелизация на НН и подмяна на уличното осветление. Газопреносната мрежа достига до града, но с газ са захранени само "Вулкан" и "Неохим". Географското положение и климатични особености създават благоприятни предпоставки за широко използване на възобновяеми енергийни източници.
  Селищната мрежа в общината съдържа два града – Димитровград и Меричлери и 25 села, пръснати равномерно по територията. Освен функционален, ядрото - Димитровград се явява и пространствен център на територията, която няма сериозни релефни бариери, освен река Марица и възвишенията между Хасково и Димитровград. Гъстотата на селищната мрежа е близка до средната за страната - 5 селища на 100 кв.км. Средното разстояние между населените места е около 5 км. – благоприятна предпоставка за формиране и функциониране на жизнена териториално-селищна общност.
  Урбанистичният облик на града и селата са огледални – един голям град, със силно изявен градски образ и впечатляващ индустриален пейзаж и социален сервиз и типичен селски пейзаж. Този дисбаланс и поляритет се дължи на демографските и функционални характеристики, които могат да се сравнят с дърво, чиято долна корона е жизнена, а върховете съхнат. Очевидна е нуждата от няколко опорни вторични центъра, които да съживят тези върхове.
  Приема отчет за 2011 г по План за мониторинг и оценка по изпълнение на Общинската стратегия за развитие на социалните услуги в община...
  Дава съгласие община Димитровград да участва като партньор в проект "Младежко Онлайн Радио Димитровград " на "Алианс за Развитие,...
  Исторически музей – Димитровград да кандидатстват по "програма за опазване на археологическите обекти, консервация и музейно развитие...