text: Дали с Йълмаз си отива и "Джейлан"
  "Сделката на века", както българските министри кръстиха спорното споразумение за износ на електроенергия за Турция срещу строителство на пътища и електроцентрали, има всички шансове да се превърне в един от значителните скандали в века. Особено ако се оценява в светлината на последните събития в Турция. В сряда турският парламент гласува недоверие на кабинета на Месут Йълмаз. Решението беше взето, след като станаха известни скандалните връзки на управляващия елит с местната мафия. Турският премиер и икономическият му министър имали навика да толерират определени фирми и да ги "подпомагат" в печеленето на големи търгове, стана ясно след разкритията на свързания с мафията бизнесмен Коркмаз Яджит, който спечели търга за приватизацията на "Тиджарет банкасъ" (Тюркбанк) и купи третия по големина вестник в Турция - "Миллиет".
  У нас, още от началото на преговорите с "Джейлан", който е страна по сделката "ток срещу строителство", беше известно, че фирмата се ползва с неограничената подкрепа на турския премиер Йълмаз. Източници, близки до нашето правителство, твърдят, че турският министър-председател бил особено настойчив за включването на "Джейлан" в проекта. В крайна сметка сделката беше направена - политическото благоразположение на Турция по балканските въпроси и НАТО, срещу това протежираните от него компании от холдинга да получат сделки за над милиард долара - без търг, без конкурс и без конкуренция. Според източници, приближени до администрацията, представители на "Джейлан" доста професионално и методично са обходили всички важни държавни институции в България да се представят и да лобират за сделката за тока.
  Коя е "Джейлан"
  "Джейлан холдинг" (Geylan Holding Anonim Sirketi) е създаден от кюрдската фамилия Джейлан. Произходът на семейството е от Югоизточен Анадол, а начинът, по който са забогатели не е публично известен в южната ни съседка. Синовете на патрона Джейлан Ага (починал преди четири години) в момента изцяло контролират фирмата. "Джейлан холдинг" притежава няколко фирми, специализирани в областта на строителството, хотелиерството, енергетиката и химията, TV канал и банка (Bank Kapital AS).
  "Семейството е кюрдско, но от кюрдите, които са лоялни към държавата. Този тип кюрди обикновено са богати и дори се турчеят и в повечето случаи са в близки връзки с правителството", обясниха представители на журналистическата гилдия от Истанбул. В бизнессредите в Турция е разпространено мнението, че "Джейлан" поддържа вразки и с мафията. Носят се и слухове за сериозни финансови проблеми в холдинга, чиято банка също изпитвала затруднения. Шефовете напоследък следвали навсякъде Йълмаз с надеждата да им издейства включването в проекти, особено в такива, които могат да разчитат на международно финансиране. По този начин "Джейлан" разчитал да си осигури достъп до кредити, които иначе трудно би могъл да получи при сегашните си финансови проблеми. В Министреския съвет, изглежда, са наясно с проблемите и репутацията на "Джейлан", но обясняват, че под споразумението стои подписът на Йълмаз, което означавало, че турското правителство гарантира проекта. Дали обаче тези гаранции ще важат и след събарянето на Йълмаз? И какво мислят за "Джейлан" бъдещите турски управляващи?
  В Турция "Джейлан" е известен най-вече с хотелиерството. Холдингът притежава курортен комплекс в Кемер, който е в непосредствена близост с известния турски курурт Анталия. "Джейлан" притежава и един от големите хотели в Истанбул - "Джейлан Интерконтинентал" (бившият "Шератон"), към който българските политици имат особено предпочитание. Негови гости често са вицепремиерът Евгений Бакърджиев и търговският министър Валентин Василев, там се проведе българо-турският бизнесфорум, там отседна и премиерът Иван Костов миналата есен, когато отиде в Турция за вечеря с Йълмаз.
  През последните месеци холдингът "Джейлан" и негови дъщерни фирми - самостоятелно или в консорциуми, могат да се видят сред кандидатите за почти всички по-големи инфраструктурни проекти в Турция. Сред тях са строежът на метро и доставка на оборудване за него - проект за 200 млн. долара, изграждане на хидроенергийни обекти, три проекта за изграждане на газопроводи и най-големият проект за водни доставки и модернизиране на ВиК мрежата на Истанбул, приватизацията на 51% от акциите на турската петролна компания Petrol Ofisi inc.
  При два от газовите проекти холдингът е елиминиран от други фирми. За останалите търгове резултатите още не са известни. "Джейлан" обаче е сред компаниите, на които е възложено директно изпълнението на няколко важни хидроенергийни проекти. През октомври турското правителство оторизира енергийното министерство на Турция да сключи пряко договори с консорциуми от турски и американски фирми за 9 енергийни проекта. Това се прави по силата на сключения на 26 февруари т.г. протокол между турското правителство и администрацията на САЩ за сътрудничество в енергийната област. От 9-те обекта два са посочени от правителството като особено приоритетни. Единият от тези два проекта (за изграждане на мощност от 242 мегавата) е възложен на консорциум с участието на "Джейлан". В същото време "Джейлан Инсаат" е първата турска строителна фирма, която си осигури голям договор в Израел. Тя спечели два от контрактите за строеж на летището "Бен Гурион 2000" в Тел Авив.
  Партньор по договора за изграждането на каскадата "Горна Арда" най-вероятно ще бъде дъщерната фирма на холдинга - "Джейлан електрисити" (Geylan Electricity Distribution Trade and Industry Co. Inc.). Тя е съвсем нова - регистрацията й е от февруари тази година. Най-вероятно тази компания е създадена със специалната цел
  Да поеме бартера с България
  Сега идеята за включването на турски фирми в изграждането на инфраструктура на наша територия и обвързването на тези сделки с износа на ток за Турция се споменава едва ли не като напълно нов проект. За ролята на "Джейлан" и ангажиментите, които нашето правителство пое към този холдинг, дори не се споменава в официалните информации. Продължава да се говори за турски фирми, въпреки че за всички е ясно коя е всъщност избраната фирма. Защото подписаното в Турция споразумение има предистория и в нея "Джейлан" е основен персонаж.
  Идеята за бартера възникна около посещението на Месут Йълмаз у нас миналия декември. Тогава обаче беше съобщено само, че турски фирми проявяват интерес към изграждането на каскадите "Горна Арда" и "Доспат - Въча", което щяло да увеличи експортните възможности на НЕК. Твърдеше се, че интересът е от ТЕАШ - турската национална електрокомпания, с която нашата електрокомпания има традиционно добри търговски връзки. След това стана ясно, че канидадът е холдингът "Джейлан".
  През следващите месеци идеята се разви и конкертизира, а в началото на април беше подписан документ, който определя като възможно "Джейлан" да изгради автострадата между Оризово и Капитан Андреево и каскадата "Горна Арда" на бартер строителство срещу ток. Подписите под този документ са на председателя на Комитета по енергетика Иван Шиляшки и на вицепрезидента на турския холдинг Али Челен. Предварителният договор предвиждаше да бъде разработена схема за частично или пълно разплащане на строителството с електроенергия. Същият договор за разбирателство беше подписан и с Главно управление на пътищата. Комитетът по енергетика тогава изрази готовност да участва в допълнителни консултации, за да се конкретизират тристранните отношения. Всичко това обаче беше държано дълго време в най-дълбока тайна. Информацията за сделката с "Джейлан" беше изтървана случайно по повод на срещата на Евгений Бакърджиев с министъра на външните работи на Турция Исмаил Джем в средата на май. Приносът на вицепремиера Бакърджиев към затоплянето на отношенията ни с Турция намери израз в горещи обещания за подкрепа на холдинга "Джейлан" за участието й в реализирането на инфраструктурни проекти у нас. По този случай търгът и конкурсът окончателно бяха забравени като възможност за възлагането на двата инфраструктурни проекта.
  При срещата с турския външен министър (вече бивш) Евгений Бакърджиев специално подчерта, че предварителният договор между турския холдинг и Комитета по енергетика е добър пример за бъдещо сътрудничество и ако моделът се окаже успешен, той може да бъде приложен и при строителството на останалите трансевропейски магистрали в България, както и на енергийни обекти. Амбициозните проекти на "Джейлан" включвали и изграждането на две топлоцентрали в Пазарджик и Хасково, както и друга инфраструктура.
  Така че в началото на сделката по тока беше интересът на "Джейлан", а впоследствие той беше формализиран с подписите на премиерите на България и Турция.
  След като се вдигна шум около скандалния бартер, проектът претърпя известна трансформация, но като цяло същността му си остава същата. Един анализ на споразумението и протокола към него показва, че проектът не е нито толкова необходим, нито толкова изгоден за страната ни. Проблемът не е само в цената, по която ще продаваме тока на Турция. Въпросът е, че дори да остане на сегашното ниво, което е 3.45 цента, цената скоро няма да покрива реалната себестойност на произведения в българските централи ток. Почти всички инвеститори, които кандидатстваха за енергийни проекти, сочат в офертите си цена над 4 цента, по която да продават тока си на НЕК. Кой ще поеме разликата между тези цени, по които НЕК е задължена да купува тока от независимите производители, и много по-ниските цени, на които трябва да продава енергията в Турция десет години напред? Освен това дългосрочните договори за продажба на електроенергия са известни като кошмара на диспечерите на НЕК. Те неведнъж са изразявали становище, че е крайно време електрокомпанията да се ориентира към едно по-пазарно поведение и краткосрочни контракти, които да позволят по-гъвкаво поведение при продажбите по отношение както на количествата, така и на цените.
  В същото време почти комично звучи ангажиментът на България да стане мост за присъединяването на Турция към Европейската електроенергийна система, към която ние искаме, но няма сериозни изгледи скоро да се присъединим. Това ще стане още по-трудно, ако не и невъзможно, ако се прикачим дългосрочно към една силно дефицитна и неотговаряща на европейските стандарти за надеждност енергосистема, каквато е турската. А ако спрем преждевременно четирите малки блока на АЕЦ "Козлодуй", което съвсем не е изключено, ако мощностите в ТЕЦ "Марица-изток" 1, 2 и 3 не бъдат построени или рехабилитирани в предвидените срокове, за което също има реални опасения, българската енергетика може да се окаже в невъзможност да изпълни договорните си отношения с Турция или поне няма да може да го направи в планираните обеми. Енергийни специалисти все по-често споделят съмнения и по целесъобразността от изграждането на каскадата "Горна Арда".
  Истината е, че нашето правителство беше принудено да изтъргува надеждата си за политическа подкрепа от правителството на Месут Йълмаз срещу реални икономически облаги за лансираната от турския премиер фирма. Смяната на правителството в Турция е възможност за Иван Костов елегантно да се отърве от неизгодния договор - по процедурни причини. Иначе падането на Йълмаз предвещава проблеми и за самия Костов.
  Компанията "Джейлан холдинг" (Geylan Holding AS) е основана през 1990 г. Акционерният й капитал е 750 млрд. турски лири (TRL). В централата работят около 40 души, а сътрудниците общо за холдинга са около 8 хиляди. За 1997 г. е регистрирала консолидирани продажби за
  1300 млрд. турски лири, консолидирани активи/пасиви за 826 503 млн. турски лири и нетна консолидирана печалба от 32 069 015 733 турски лири. Работи с клоновете на три анкарски банки : Emlak Bankasi, Ziraat Bankasi и Garanti Bankasi.
  "Джейлан електрисити" (Geilan Electricity Distribution Trade and Industry Co. Inc.) е основана през 1998 г. Акционерният й капитал е 350 млрд. турски лири. Предметът й на дейност е дистрибуция на електроенергия. Включва около 700 сътрудници. Създадена е с цел да поеме дейността на държавно предприятие, което е имало оборот от 200 млн. долара през 1997 г. "Джейлан електрисити дистрибушън трейд енд индъстри" е сред групата турски фирми, които получиха права на частни дистрибутори на електроенергия. В средата на октомври Съветът по конкуренция в Турция даде разрешение на "Turkish Electricity Distribution Corp." (ТЕДАС) да прехвърли правата за опериране върху съоръжения за дистрибуция на електроенергия от 17 региона, за които ТЕДАС отговаря, на няколко фирми, включително "Джейлан електрисити", при условия, конкретизирани от съвета.