text: Политика | Акцизът на цигарите се вдига поетапно от 2015 г. - Капитал
  1 11 ное 2013, 18:51, 4915 прочитания
  Приходите в актуализирания бюджет за тази година ще бъдат изпълнени, каза зам. финансовият министър Людмила Петкова
  Акцизът на цигарите ще започне да се вдига на четири равни стъпки от 2015 г., за да достигне европейските изисквания. Така през 2018 г. той трябва да достигне 90 евро, или 176 лв. за 1000 къса. Това съобщи зам.-министърът на финансите Людмила Петкова. Тя представи всички данъчни промени, които влизат в сила от догодина.
  Облагането на цигарите ще остане без промяна през 2014 г. и ще е 148 лв. на 1000 къса. През 2015 г. обаче акцизът ще се вдигне със 7 лв. на 1000 къса, а от 2016 г. ще стане 165 лв. на 1000 къса, съобщиха от финансовото министерство.
  Отново реверанс към земеделците
  Механизмът за обратно начисляване на ДДС за зърнените и техническите култури може да влезе в сила от началото на 2014 г., въпреки че при второ четене на промените в Закона за ДДС депутатите решиха новият режим да действа от 1 декември. По думите на Петкова се търси баланс и вероятно мярката ще влезе в сила от януари. Ако тя се окаже неефективна, може да бъде премахната и след една година, добави тя. По думите й от обратното начисляване се очаква в бюджета да влязат между 300 и 400 млн. лв., а целта на мярката е да се бори с данъчните измами с ДДС.
  Промяната в позицията на управляващите идва след остра реакция от страна на зърнения сектор, който твърди, че на среща с премиера Пламен Орешарски е било договорено новият режим да влезе в сила от януари следващата година, както и да се въведе пробен период от две години за прилагане на схемата.
  С промените в Данъчно-осигурителния процесуален кодекс настъпват и някои корекции в единната сметка. За неплатените публични задължения с изтекла давност се удължава с една година срокът, в който хората и фирмите ще подават молба за тяхното погасяване - до 2015 г. Става въпрос за задължения преди 2008 г.
  Задълженията към бюджета от 2009 г., чиято давност ще изтече в началото на 2014 г., обаче не са изключени от единната сметка. Затова, ако фирмите и гражданите не подадат молба за отписване по давност, но внесат пари в единната сметка, те ще отидат за погасяване на тези задължения.
  Друга промяна е, че фирмите и хората във временно финансово затруднение ще могат да погасяват първо главниците за данъци и осигуровки с изтекъл срок за плащане, а след това лихвите. Предвижда се и нов режим за отсрочване и разсрочване на публични задължения, който ще действа паралелно със стария. За задължения за данъци и задължителни осигурителни вноски за над 300 хил. и до 3 млн. лв. например компетентен да дава разрешение ще е териториалният директор на НАП, а над тази сума - изпълнителният директор на приходната агенция. Максималният период на отлагане в тези случаи ще е до 3 години. За да ползват този режим обаче, длъжниците ще плащат основен лихвен процент + 10 пункта върху забавената сума, а не само ОЛП, както при стария.
  Самоосигуряващите се пък ще могат да избират кои плащания за осигуровки да погасяват в случаите, когато имат няколко изтекли публични задължения.
  Режимът на касова отчетност по ДДС за фирмите с оборот до 500 хил. евро също влиза в сила от догодина. Така те ще имат право с разрешение на НАП да внасят косвения данък в бюджета по направени сделки едва след като са получили плащането от своите партньори. Ако решат да ползват режима обаче, могат да го направят най-малко за 12 месеца. Така, ако например голяма верига работи с малък доставчик, който отчита ДДС на касова основа, тя няма да може да ползва данъчен кредит, докато не плати на доставчика. Което пък може да откаже много компании да ползват касовата отчетност. Режимът обаче е доброволен, каза Петкова.
  Друга промяна, която влиза в сила от 1 януари, е намаляване на прага, под който може да се ползва данъчна преференция за инвестиционни проекти. Съкратен 30-дневен срок за възстановяване на ДДС ще се ползва при инвестиция от поне 5 млн. лв. Досега прагът беше 10 млн. лв. Ще е необходимо инвестицията да създава поне 20 нови работни места, а досега изискването беше те да са поне 50. При този режим инвеститорите ефективно не плащат ДДС при внос и ще освободят ликвидни средства в началото на инвестиционния си проект, уточняват от МФ.