text: В последният момент преди изборите Националната агенция за изучаване на общественото мнение (НЦИОМ) пусна прогнозите си. Те се очакваха с нетърпение, защото, въпреки упреците, че НЦИОМ са държавна агенция и вероятно обслужват властта, извадката им е най-широка – интервюират по-голям брой хора, отколкото други агенции. Прогнозите им се разминават с тези на много други агенции, които даваха невероятно високи резултати например за ЛИДЕР и РЗС на Яне Янев.
  Към тези прогнози може да се направи коментар, че по традиция обикновено за БСП има скрит вот – много хора крият намерението си да гласуват за БСП, защото е непрестижно и вероятно резултатът за социалистите ще бъде по-висок от прогнозния, както се случи на изборите за европейски парламент.
  Същото в още по-голяма степен се наблюдава и за НДСВ – на изборите за европейски парламент прогнозите за тях бяха около 3%, а резултатът беше 8%.
  Прогнозата за избирателната активност е изготвена на базата на официалните данни на ГРАО за имащите право да гласуват български граждани. Според ГРАО пълнолетните българи към 5 юли възлизат на 6 884 271 души. Много от включените в избирателните списъци работят из Европа (сезонни работници и др. – над 500 000) и най-вероятно няма да гласуват.
  НЦИОМ очаква до урните да отидат около 55% от имащите право на глас българи (около 3,8 млн. българи).
  В изследванията от последната седмица НЦИОМ регистрира нарастване на декларативната готовност да се гласува. Това може да доведе и до по-висока от прогнозираната активност.
  -негативните послания и черният ПР в предизборната кампания и особено от последната и фаза, които биха могли да отблъснат избирателите
  – налагането на публично мнение, че съставянето на кабинет след тези избори ще бъде трудно постижимо и силно компромисно
  Отличителна особеност на тези избори е темата за купуването на гласове. Друга особеност е темата за имунитета като цел на участието във властта и за мутризацията.
  Българските и чуждестранни наблюдатели регистрират очаквания за манипулиран вот. Подобни съмнения се наслояват и от сигналите отправяни към кабинета в последните дни от международни наблюдатели.
  При по-висока активност шансовете на малките формации да попаднат в бъдещия парламент намаляват значително, смятат от НЦИОМ. Според някои наблюдатели обаче от по-висока избирателна активност ще пострадат партиите с твърд електорат като БСП, ДПС, „Атака“, „Синята коалиция“, защото имат по-тясна периферия от избиратели.
  Мажоритарните мандати ще се разпределят основно между първите три политически сили в съотношение повтарящо пропорционалното разпределение на гласовете. По данни на НЦИОМ от 1 юли 2009 г., 80% от избирателите посочват, че ще гласуват едновременно за дадена листа и за мажоритарния кандидат на предпочитаната от тях политическа сила.