text: Хипотези (неизчерпателни и дискусионни), при които активната солидарност възниква по силата на закона:
  – Съгласно чл. 374, ал. 2 ТЗ всеки следващ превозвач встъпва в договора и трябва да упражни правата на предходните превозвачи, които са посочени в договора за превоз, като всички превозвачи отговарят солидарно. Видно от разпоредбата, всеки нов превозвач, който става страна по договора, е овластен по силата на закона да упражнява правата на другите превозвачи, включително и да иска пълно и точно изпълнение19. Това следва също и от разпоредбата на чл. 375 ТЗ, според която превозвачът има право на залог върху товара за вземанията си по договора, а заложното право се упражнява от последния превозвач и съществува, докато се погасят правата на всички превозвачи20. По подобен начин се изразява законодателя и в чл. 97 Закона за железопътния транспорт – когато международният превоз – предмет само на един превозен договор, е извършен от много последователни превозвачи, всеки превозвач, който поема товара с товарителницата, участва в превозния договор и поема задълженията, произтичащи от него, както и отговаря солидарно с останалите превозвачи за изпълнението на превоза по целия маршрут до доставянето. И в тази хипотеза също възниква смесена солидарност (едновременно активна и пасивна за едно и също задължение) за всички превозвачи по силата на закона.
  – Съпружеската имуществена общност е бездялова, тъй като съпрузите нямат особени дялове, както при съсобствеността, и неделима, защото докато тя съществува е недопустима делба. Поради тези специфики на режима на общността възниква активна солидарност между съпрузите относно обезщетяване на вреди, възникнали поради погиване или увреждане на обща вещ, притежавана в режим на съпружеска имуществена общност. Активна солидарност възниква също така относно вземания, възникнали от договори, имащи предмет движими или недвижими вещи, които са в режим на общност21. Ако е налице активна солидарност между съпрузите разводът между съпрузите, независимо от това дали е по исков ред или взаимно съгласие, не засяга качеството им на активно солидарни кредитори22.
  – При разделяне правата и задълженията на преобразуващото се дружество преминават върху новоучредени или приемащи дружества съгласно уговореното разпределение, предвидено в договора или плана за преобразуване (чл. 263и, ал. 3, изр. 1 ТЗ). Ако разпределение липсва и е налице неделимо вземане възниква активна солидарност между дружествата правоприемници (чл. 129, ал. 1 ЗЗД)23, независимо че е възможно съгласно вътрешните си отношения те да притежават идеални части от вземането24.
  – При пренаемането облигационно отношение съществува между наемателя и пренаемателя. Пренаемателят обаче е задължен също спрямо наемодателя за наема, който той дължи след като е изпаднал в забава и е бил поканен, без да може да противопостави плащанията, които е направил преждевременно (чл. 234, ал. 3 ЗЗД). Ако са налице предпоставките на чл. 234, ал. 3 ЗЗД, пренаемателят може да изпълни задължението си както към наемодателя, така и към наемателя, поради което е налице активна солидарност25. Именно поради това може да се твърди, че съществува облигационно отношение между наемодателя и пренаемателя, иначе на какво основание пренаемателят ще изпълни на наемодателя? По принцип между солидарни кредитори действа презумпцията за равенство, тя в този случай ще е оборена заради спецификата на отношенията – пренаемната цена се дължи само на наемателя. Но ако наемодателят събере вземането, и трябва да го предаде на наемателя, но пък от своя страна наемателят му дължи наемната цена по договора за наем, възникват предпоставките за компенсация, така че наемодателят има интерес от едно подобно правно действие.