text: ДАНЪЧЕН В ГАРДЕРОБА | Банкеръ
  ДАНЪЧЕН В ГАРДЕРОБА
  При определени обстоятелства хората имат нужда и от зрелища. Може би точно по тази причина правителствените финансисти обявиха, че ще вадят от гардероба законопроекта за създаване на т.нар. служба за фискални разследвания. Ако след един месец не предложим нищо, просто ни поставете в графата на тези, които само говорят и нищо не правят, зарече се заместник финансовият министър Георги Кадиев.
  Всъщност идеята за униформените бирници си проправя път в правния мир на държавата от около десет години. Три законопроекта досега са били спирани преди обсъждането им в парламента. Тезата, че трябва да има данъчна полиция, която да множи приходите в хазната, винаги е удряла на камък, независимо от формата на правомощията на служителите й. Основни опоненти на структурата обикновено са били конкурентни ведомства, които изпълняват сходни функции - най-вече МВР и прокуратурата. Така през годините надделя схващането, че финансовата стабилност на държавата и диренето на фискална справедливост са две напълно несъвместими дейности. Поради което и не следва те да бъдат под една шапка - въпросната служба, която пък на свой ред още е под опеката на финансовото министерство.
  Сега Кадиев даде да се разбере, че финансовото ведомство работи трескаво и има принципна позиция за създаването на данъчна полиция. Тя ще даде повече сигурност на ревизорите и ще подпомогне работата им, коментира заместник-министърът. Новият детайл е, че към нея
  ще бъдат пришити и митническите дознатели
  Това обаче противоречи на възприетия с новия Наказателнопроцесуален кодекс принцип за единно полицейско разследване. Тъкмо заради този принцип, приет от България под натиска на Еврокомисията, митническото дознание трябва да премине към МВР. Интересното е, че преди време и министър Пламен Орешарски и екипът му подкрепиха с официално писмо до парламентарната правна комисия подобен трансфер, а сега, изглежда, го отчитат като грешка.
  Смяташе се, че службата за фискални разследвания ще се грижи само за налозите и осигуровките и няма да се занимава с престъпления и измамите в митниците, напомня Кадиев. Разбира се, не можем да сложим полицаи до всеки митнически служител, защото това е невъзможно чисто физически. Но при особено тежки случаи, в които се разследва криминален контингент, има източване на ДДС и се издават актове за огромни суми, трябва да се създадат специализирани звена със съответните правомощия, пояснява заместник-министърът. Според него е необходимо данъчните служители да имат право да носят оръжие, както и да конфискуват имущество. Важно е обаче да не се залита в другата посока и да се окаже, че те и митническата администрация са се превърнали в репресивен апарат.
  Последният провален проектозакон за данъчната полиция беше изготвен от правителството на Симеон Сакскобургготски. Яростен радетел за легитимирането на структурата беше бившият финансов министър Милен Велчев. По негово мнение именно данъчната полиция трябваше да задвижи и процеса на амнистия на данъци в България, съответно връщането на част от българските капитали в местната икономика. Легалните мерки по изчистването на парите от сенчестия бизнес нееднократно бяха дискутирани през мандата на НДСВ. Но в крайна сметка останаха за следващия парламент, изместени, както се твърдеше, от приоритетните закони във връзка с евроинтеграцията ни.
  Иначе противник № 1 на службата за фискални разследвания по това време беше тогавашният главния прокурор Никола Филчев. Запомни се репликата на неговия заместник Христо Манчев:
  абсурдно е към всяко министерство да съществува прокуратура
  Редно е да се отбележи, че от юридическа гледна точка аргументите на държавното обвинение са оправдани. Едва ли от Брюксел ще погледнат с добро око на ново раздвояване при разследването на престъпленията, след като имаха толкова много забележки срещу дублирането на функциите на следователите и дознателите. Ако бъде създадена данъчна полиция, на практика ще се окаже, че Народното събрание хем ликвидира нароченото за грешник следствие, хем създава негови финансови клонинги.
  Срещу евентуалното разширяване на правомощията на данъчните и митническите дознатели вероятно ще се обявят и повечето депутати. Известно е какво се случи при обсъждането на измененията в Закона за митниците през пролетта на миналата година, както и при приемането на новия Данъчноосигурителен процесуален кодекс в края на 2005-а. Първоначалните варианти на двата норматива включваха текстове, които де факто изравняваха по правомощия митничарите и данъчните със следователите и дознателите в МВР. А накрая с гласовете на представители и на управляващите, и на опозицията измененията бяха сериозно смекчени. Въпреки това и по действащата в момента уредба митничарите и колегите им от Националната агенция по приходите имат достатъчно нормативно разписано поле за действие.
  Любопитно е дали сегашният екип на финансовото министерство ще повтори грешката на своите предшественици и в новия проектозакон за данъчната полиция ще предложи да бъде изменен и Наказателният кодекс в частта му за финансовите престъпления? Ако това стане, то спокойно може да се прогнозира, че проектът едва ли ще стигне до пленарната зала, където юридическото лоби е твърдо против подобни нормативни хватки. От друга страна пък - ако не бъдат променени част от клаузите на Наказателния кодекс, каквито и правомощия да бъдат гласувани на данъчните полицаи, те ще продължат да се оплакват от пропуски в законодателството.
  Експерти смятат, че сегашните мераци за създаване на данъчна полиция са предизвикани и от предположенията за
  бум на ДДС-измами през тази година
  Очакванията са, че заради въвеждането на доброволен праг на регистрация от 25 000 лв. от 2006-а ще се увеличи и броят на потенциалните участници в измамите с косвения налог, както и рискът от допълнителни загуби за хазната.
  Друг момент е, че паралелно с новия ДДС-закон, който ще влезе в сила от 2007 г., се лансира и тезата, че с приемането ни в Европейския съюз праговете за регистрация задължително трябва да отпаднат. Европа обаче няма императивни препоръки в тази посока и е оставила всяка държава да вземе самостоятелно решение. Затова в повечето страни членки съществуват прагове за регистрация - за всички или за определени видове бизнес.
  Бившият данъчен шеф Николай Попов неотдавна пресметна, че загубите за обществото от измамите с ДДС надхвърлят 3.5 млрд. лв. за последните няколко години. При това в тази сума са калкулирани само установените опити за посегателство върху финансовата стабилност на държавата. Във всеки случай за последната петилетка близо 7000 стопански субекта са били служебно дерегистрирани по Закона за ДДС, най-често заради установени случаи на неговото заобикаляне и системно неизпълнение на задълженията си.
  Всъщност може ли заявлението на Кадиев да се приеме като чиста монета? Отговорът минава и през дребната подробност - за да види бял свят един бъдещ закон за данъчната полиция, ще се наложи прекрояването съответно на Наказателнопроцесуалния кодекс, Закона за МВР, Закона за митниците, Закона за специалните разузнавателни средства и Закона за конфискациите. Както и на Конституцията, в която изрично трябва да бъде записано, че униформените бирници ще изпълняват дознателски функции.
  В началото на декември 2005-а Георги Кадиев каза в прав текст, че има концептуална разлика между МВР и финансовото министерство във вижданията как да се борим с контрабандата. Както и че ваденето на списъци и обявяването на имена, без нещата да се довеждат докрай, не е най-правилният начин. Според Кадиев, основната институция, която трябва да се бори с контрабанда на границата, е митницата, а не МВР, което, изглежда, схваща по друг начин мисията си.
  Не е редно служители на МВР да имат пълен достъп до информационната система на митниците, защото съществува опасност от изтичане на чувствителна търговска информация, отбеляза тогава заместник-министърът. Той напомни също, че това не е система за борба с престъпността, тъй като чрез нея се регистрират търговските сделки, доставя се информация на БНБ за платежния баланс и на Националния статистически институт.
  Преди по-малко от две години кабинетът Сакскобургготски пък реши, че може да се справи с източването на ДДС, като създаде координационен център, обхващащ представители на Министерството на финансите, МВР, НСБОП, митниците, както и бъдещата Данъчна полиция. Идеята бе координационният център да съдържа база данни за всички регистрирани лица и фирми нарушители, която да ползва данните основно на митническата администрация.