text: Турският закон срещу тероризма дефакто удължава извънредното положение - Mediapool.bg
  Турският закон срещу тероризма дефакто удължава извънредното положение
  Законът изпраща погрешно послание за икономиката и дипломацията
  Серкан Демирташ, "Хюриет дейли нюз" | 17:18 | 25 юли 2018 | 0 коментара
  Мина един месец от изборите на 24 юни и президентът Реджеп Тайип Ердоган вече почти е приключил с най-съществената работа по неговата нова администрация, макар че в предстоящия период трябва да се направят още много неща.
  Ердоган обяви своя вицепрезидент и 16-имата министри на 9 юли и издаде редица президентски укази, за да състави администрацията си, включваща девет агенции и четири офиса, процес, който е съпроводен от голяма промяна в ключовия административен апарат на държавата.
  Последните две седмици показаха, че икономиката ще бъде ключов приоритет за правителството на Ердоган под контрола на неговия зет Берат Албайрак, който бе назначен за министър на финансите и хазната.
  Албайрак вече доказа, че е много активен министър, който обещава да нормализира нещата що се отнася до макроикономическия баланс с участието на всички важни участници на пазара. Същевременно той изпраща силни послания, за да успокои безпокойствата на международните икономически кръгове и финансовите институции за независимостта на Централната банка.
  Вторият приоритет за правителството на Ердоган е сигурността. Поради тази причина 29-членният проектозакон, предоставящ огромни правомощия на валиите и други държавни представители, бе внесен в парламента веднага след прекратяването на извънредното положение. В обръщение към парламента на 24 юли Ердоган даде ясно да се разбере, че той няма да слуша критиките от други страни и опозиционните партии.
  Народнорепубликанската партия (НРП) и Демократичната партия на народите (ДПН) окачествяват този закон като по-тежка версия на извънредното положение, който нарушава турската конституция. Опозиционерите изтъкват, че много членове на този закон противоречат на универсалните права и основни свободи, докато правителството твърди, че този законен ход не е по-различен от мерките, взети от Франция в края на 2017 г. след прекратяването на двугодишното извънредно положение.
  Третият приоритет е външната политика. Връзките с Холандия и Германия, както и с Австрия, както изглежда се подобряват като резултат от усилията на външния министър Мевлют Чавушоглу. На среща с някои журналисти на 23 юли Чавушоглу изрази намерението на Турция да развие по-добри отношения с всички страни, в частност на европейския континент, загатвайки за нови тристранни и четиристранни механизми с важни партньори, включително Франция и Германия.
  Чавушоглу изтъкна готовността на Турция да изглади отношенията с Европейския съюз, както и че Турция не разполага с лукса да обърне гръб на най-богатата международна организация в света. Актуализирането на митническия съюз и отмяната на визовия режим за турските граждани може да бъдат сфери, в които Турция и ЕС могат да развият сътрудничеството си, според министъра.
  Тези три приоритета обаче си противоречат заради възможното негативно влияние на антитерористичния закон за постигането на икономически и дипломатически цели. Има сериозни опасения, че този нов закон ще институционализира извънредното положение за още три години за сметка на още по-голямото влошаване на положението, свързано с човешките права, демокрацията и върховенството на закона.
  Ситуацията очевидно не е идеална за привличане на чуждестранни инвестиции, за което е необходима стабилност, предсказуемост, както и добре функциониращо върховенство на закона. Също така се отправя послание, че Турция все още е далеч от процеса за нормализиране (на положението).
  Що се отнася до външната политика този закон определено ще постави още едно препятствие пред какъвто и да било опит за намиране на общ език с ЕС, ако разбира се има такава цел. Също така това ще постави още трудности пред исканията на Турция за актуализиране на митническия съюз и отмяна на визите за турски граждани.
  От символично значение е, че първата законодателна дейност на турския парламент при новата президентска система на управление дефакто удължава режима на извънредно положение за още три години. Ясно е, че този закон не изпраща правилното послание към външния свят за бъдещата политика на правителството.