text: Продажби в Шумен
  Наеми в Шумен
  Шумен е град в централната част на Североизточна България. Той е десети по големина в страната и е административен център на едноименните община и област. Градът е разположен в Шуменското поле, в подножието на Шуменското плато, което има много разнообразна природа. В близост е до градовете Търговище и Велики Преслав и е на около 100 км от морската ни столица Варна. Градът се намира на кръстопът – тук се пресичат главните пътища София-Варна, Варна-Русе, Русе-Бургас и Силистра-Ямбол.
  ОБЛАСТ ШУМЕН е разположена върху 3,39 хиляди кв. км, което представлява около 3 % от територията на страната. На север областта граничи с област Силистра, на североизток – с област Добрич, на изток – с област Варна, на юг – област Бургас, на югозапад – област Сливен и на запад – областите Търговище и Разград. Тя се разпростира върху Шуменското плато, върху части от Лудогорието и Провадийското плато, върху части от Самуиловите възвишения, Драгоевската планина и източната част на Стара планина. Областта се отличава с голямо разнообразие на релеф, климат и природни дадености и богатства. Северната част на Област Шумен влиза в рамките на Дунавската равнина, а нейната южна част – в Предбалкана и Стара планина. В района има находища на нерудни изкопаеми – глини, пясъчници, варовици, гипс. Голямо значение има добивът на каолин, кварцов пясък, шамот, карбонатни пълнители. Областта включва десет общини: Венец, Върбица, Хитрино, Каолиново, Каспичан, Никола Козлево, Нови Пазар, Велики Преслав, Смядово и Шумен. В област Шумен има 8 града и 143 села. В областта живеят 205000 жители или около 2,6 % от населението на страната.
  Най-голяма по площ и население е ОБЩИНА ШУМЕН, в която са включени 26 селища с общо население около 105000 жители. Общината заема площ от 630 кв. км и се намира в средата на Област Шумен. Граничи с общините Велики Преслав, Смядово, Каспичан, Хитрино, Провадия /от Област Варна/, Лозница /от Област Разград/ и Търговище /от Област Търговище/. В общината е концентрирано повече от половината от населението на десетте общини, съставляващи Област Шумен.
  Площта на ГРАД ШУМЕН е 17700 дка, от които жилищната зона заема 11140 дка.
  КЛИМАТЪТ на града е умереноконтинентален. Зимата е студена, като средната януарска температура е -0,5 градуса, а лятото е горещо със средна температура 32 градуса. Количеството на валежите е около 600 мм горишно и е близко до средното за страната. Дните със снежна покривка са средно 35 – 40. През зимата от север и североизток духат силни ветрове. Близостта на Черно море почти не оказва влияние върху климата на града.
  В града живеят около 87000 души, което го прави десетото по големина населено място в страната. От началото на 30-те години до края на 80-те години на 20 в. населението на града постоянно нараства. Но от 1989 г. има емиграционни процеси и отрицателен естествен прираст, в резултат на което се наблюдава трайна тенденция на намаляване на населението на Шумен и на областта като цяло. Има изразена тенденция към концентрация на населението от областта в град Шумен, което се дължи на развитието на града като административен, социален, културен и индустриален център. Същевременно териториите на повечето от останалите общини на областта бързо се обезлюдяват. Най-слабо населени са общините Смядово, Върбица и Хитрино. В община Шумен делът на градското население е над средния за България. Има общини и с изцяло селско население – Венец, Никола Козлево и Хитрино.
  Кварталите на град Шумен са: Тракия, Добруджа, Боян Българанов 1 и 2, Еверест, Дивдядово, Бялата пръст, Гривица, Макак, Мътница, Безистена, Херсон.
  Мнозинството от населението на града изповядва християнството /православие и по-малочислени общности – методисти, петдесятници и адвентисти/. Втората по численост религиозна общност са мюсюлманите. Православните храмове в града са "Св. Три Светители" и "Св. Възнесение Господне". В Шумен се намира най-голямата двамия в България – Томбул джамия, построена през 1744 г.
  Шумен съществува от преди 3200 години. През вековете той е бил средище на богата духовна и материална култура – тракийска, римска, византийска, българска. В близост до Шумен се намират първите две столици на Българската държава – Плиска и Преслав, а също и култовият център Мадара.
  Местността е била заселена още през ранно-желязната епоха. От 12 в. пр. н. е. е първото укрепление на крепостта. През 5 в. пр. н. е. е построена втора стена пред първата. По-късно тук крепости са издигнали траки, римляни и византийци. През 2 в. римляните построяват кастел върху развалините на тракийското укрепление. През 4-5 в. е изградена нова стена и 9 кули. По време на Първото българско царство Шумен влиза в системата на старобългарските крепости като внушителна българска твърдина, бранеща подстъпите към столиците Плиска и Преслав.
  Заедно с Плиска и Преслав, Шумен е старобългарско укрепление от 7-10 в., което се развива във феодален град със замък с вътрешна крепост, с църкви, работилници. За първи път градът се споменава като Симеонис /Шимеонит/ през 1153 г. от арабския пътешественик Идриси. В истински средновековен град Шумен се превръща през Второто българско царство /12 – 14 в./. Градът тогава бил значителен военен, икономически, търговски, стопански и културен център с развити занаяти, измествайки дори старата столица Преслав. През 14 в. е наричан Шумна или Шумен. По всяка вероятност името идва от "шума" и "зашумен", тъй като се е намирал в местност, залесена с гори. В средновековния град Шумен основната религия е православното християнство. Промяна настъпва едва след окончателното завоюване на града от османските турци през 15 в.
  Градът пада под турска власт след дълга и продължителна обсада и окончателно престава да съществува след похода на Владислав ІІІ Ягело през 1444 г. Крепостта е разрушена и градът се мести на сегашното си място в подножието на Илчов скат. Шумен става един от центровете на Възраждането. През 1813 г. в града се е състояло първото в България честване на Светите братя Кирил и Методий и първото театрално представление. През 1828 г. е основано първото килийно училище за девойки, а през 1856 г. – първото Девическо класно училище и първото читалище. След разгрома на Унгарската революция /1848 г./ в Шумен емигрират унгарски революционери начело с Лайош Кошут. Именно те създават в Шумен през 1851 г. първия български симфоничен оркестър. В Шумен Сава Доброплодни е написал едно от първите български драматични произведения – комедията "Михал". Тук е написана и първата оригинална българска повест "Нещастна фамилия" от шуменеца Васил Друмев, основоположник на българския театър. В града са се родили и са работили бележитите възрожденци Добри Войников, Васил Друмев, Сава Доброплодни, Панайот Волов, Нанчо Попович, Илия Блъсков и др.
  След Освобождението на България от турско робство Шумен е бил център на област или окръг през всички административни деления с две кратки изключения – за две години след 9 септември 1944 г. и от 1987 г. с въвеждането на новите области. През периода 1950 – 1966 г. градът е носил името Коларовград. След Освобождението първоначално градът запада поради загубата на пазари за занаятите, изселването на голяма част от турското население и навлизането на евтини и висококачествени западни стоки, конкуриращи местните. Постепенно градът се съвзема. През 1882 г. с чешки капитали в Шумен е създадена първата в България пивоварна /бирена фабрика/, чието производство е "Шуменско пиво".
  Поради близостта си с първите български столици – Плиска и Преслав, и Мадарския конник, както и поради собственото си богато историческо минало, през 1981 г. Шумен е център на тържествата по случай 1300-годишнината от създаването на Аспаруховата държава.
  По обем на брутния вътрешен продукт Област Шумен се нарежда на 16 място в страната, а в Североизточна България – на трето място след Варна и Добрич. В структурата на икономиката на областта най-голям дял заема сферата на услугите /55 %/, следвана от аграрната сфера /24 %/ и индустрията – 21 %.
  В Шумен е добре развита ЛЕКАТА ПРОМИШЛЕНОСТ, представена основно от преработващата, текстилната, шивашката и хранително-вкусовата. Измежду по-големите предприятия в града са КТА "Мадара" – завод за производство и ремонт на тежки машини и камиони, "Панайот Волов" – химически завод, "Шуменско пиво", "Алкомет" – една от най-големите фирми в страната и единствена специализирана в производството на алуминиев прокат и изделия от алуминиеви сплави, "Фикосота" – за производство и търговия с битови електроуреди и перилни и миещи препарати, "Хан Омуртаг" – ориентирана в производството на фаянсови и теракотни плочки, "Лавена" – за производство на лекарствени средства, козметика и насаждения от дългогодишни култури, "Сердика – за преработка на мляко и млечни продукти, "Домейн Бояр" – специализирана в производство на вина и спиртни напитки, "Тропик" – занимава се с преработка на плодове и зеленчуци и производство на консерви. В града има предприятия за ремонт на автомобили и битова техника. Водещи отрасли са хранително-вкусовата промишленост, силикатната, химическата, шивашката, мебелната промишленост и преработката на цветни метали. Развиват се млекопроизводството, месната, пивоварната, винената и консервната промишленост.
  Приоритетна сфера на икономиката в областта е СЕЛСКОТО СТОПАНСТВО. Област Шумен разполага с добри естествени ресурси за просперирането на селското стопанство – наличие на плодородна земеделска земя, което дава възможност за развитие на зърнопроизводството, лозарството, производството на захарно цвекло и на животновъдството /свиневъдство и птицевъдство/. Сред най-големите фирми в сферата на селското стопанство са "Кабиюк", "Шумен лес", "Брадърс комерс", Хибридният център по свиневъдство и Птицекомбинатът "Камчия".
  Област Шумен се отличава с благоприятно географско положение, което е предопределило преминаването през нейната територия на важни ТРАНСПОРТНИ ВРЪЗКИ. Това са първокласните пътища София-Варна и Русе-Варна, международният път 17, както и важните жп линии София-Горна Оряховица-Варна, Бургас-Карнобат-Шумен-Варна и Русе-Каспичан-Варна. Шумен се развива като транспортен възел между Североизточна и Западна България, както и между Северна и Южна България.
  Пътната мрежа в общината е 226 км, от които 45 км първокласни пътища. Общата дължина на жп линиите, преминаващи през територията на Община Шумен, е 30 км, като всички са електрифицирани.
  На 100 км и на 130 км от Шумен са двете морски пристанища Варна и Бургас, а пристанището на река Дунав – Русе, е на 130 км. Сравнителната близост на Област Шумен до морските и до речното пристанище, както и до летището във Варна, съчетана със сравнително добре развити пътно-транспортни връзки, дава възможност за лесна комуникация с различни точки на света.
  В Шумен функционират 11 основни, 5 средни общообразователни училища и 2 гимназии /Природоматематическа гимназия "Нанчо Попович", Гимназията с преподаване на чужди езици "Никола Йонков Вапцаров"/.
  Висши училища в града са Шуменският университет "Еп. Константин Преславски" и Факултетът "Артилерия, ПВО и КИС" към Националния военен университет "Васил Левски" във Велико Търново.
  ШУМЕНСКИЯТ УНИВЕРСИТЕТ "ЕПИСКОП КОНСТАНТИН ПРЕСЛАВСКИ" е наследник на Плисковско-Преславската книжовна школа и носи името на един от най-образованите и талантливи ученици на Кирил и Методий. След Освобождението през 1879 г. в Шумен се открива първият педагогически курс, който през 1919 г. се преобразува в Педагогически институт за прогимназиални учители. През 1964 г. той става факултет – филиал на Софийския университет. В неговата база през 1971 г. се открива Висш педагогически институт, който от 1995 г. прераства в Шуменски университет "Епископ Константин Преславски". Структурата на университета включва пет факултета. В университета се обучават над 7000 студенти по хуманитарни, природни, математически, педагогически и технически науки. Учебният процес се осъществява от над 400 преподаватели, от които около 30 професори, 150 доценти, 30 доктори на науките.
  В Шумен има няколко професионални културни институти – драматично-куклен театър, филхармония, голяма библиотека, няколко читалища, художествена галерия и богат исторически музей, четири мемориални къщи-музеи и археологически музей на Шуменската крепост.
  През 2000 г. Драматичният театър – Шумен и Кукленият театър "Патиланчо" /създаден през 1965 г. към читалище "Добри Войников"/ са обединени в ДРАМАТИЧНО-КУКЛЕН ТЕАТЪР "ВАСИЛ ДРУМЕВ" – ШУМЕН. Театърът е държавен репертоарен и има актьорски състав от 30 души. Той е известен с първото театрално представление в България. Всяка година от 11 до 16 май в театъра се провеждат Друмеви театрални празници "Нова българска драма".
  ДЕТСКО-ЮНОШЕСКИЯТ ТЕАТЪР "БИС" е създаден през 1990 г. Театърът дебютира с приказката на Андерсен "Дванадесетте пътника".
  РЕГИОНАЛНИЯТ ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ е открит през 1981 г. в чест на 1300-годишнината от основаването на България. Още през 1857 г. видният български възрожденец Сава Доброплодни урежда в града малка музейна сбирка със събрани от учениците археологически материали. Днес Окръжният исторически музей е разположен в девет зали и заема площ от 2600 кв. м. В него са изложени около 9000 експоната от 150000, които се съхраняват в музея. Експозицията на музея е подредена хронологически по исторически епохи и представя богатата история на региона от древността до края на 19 в. Шуменският музей е единственият, който има специализирана нумизматична експозиция в отделна зала. Притежава и богата сбирка от икони, печати и металопластика. Тракийска гробница от 4 в. пр. н. е. е единствената, представена в музейна среда на Балканския полуостров.
  КЪЩАТА-МУЗЕЙ "ДОБРИ ВОЙНИКОВ" е била дом на видния възрожденец и е архитектурен паметник от епохата на Възраждането, построена от самия него. Експозицията в музея представя дейността на Войников като музикант, театрал и драматург, издател на вестник, читалищен деятел, учител и съставител на учебници.
  КЪЩАТА-МУЗЕЙ "ВАСИЛ КОЛАРОВ" илюстрира живота и дейността на видния деец на българското и международното работническо и комунистическо движение.
  КЪЩАТА-МУЗЕЙ "ЛАЙОШ КОШУТ" е посветена на революционната дейност на предводителя на Унгарската революция от 1848 г. Музеят е настанен в къщата, в която е пребивавал Кошут. Сградата е паметник на възрожденската архитектура.
  КЪЩАТА-МУЗЕЙ "ПАНЧО ВЛАДИГЕРОВ" е посветена на големия музикален деец, композитор и диригент. Комплексът включва още самостоятелна експозиция "Музикалното дело в Шумен" и камерна концертна зала, в която целогодишно се организират концерти.
  В града се намира и КЪЩА-МУЗЕЙ "ПАНАЙОТ ВОЛОВ". Тя е настанена в дома на един от най-видните представители на българската национална революция, апостол на ІV революционен окръг по време на Априлското въстание.
  В града има няколко художествени галерии: ХУДОЖЕСТВЕНАТА ГАЛЕРИЯ "ЕЛЕНА КАРАМИХАЙЛОВА", която е създадена през 1956 г. и постоянната й експозиция включва 70 творби; ГАЛЕРИЯТА НА ДРУЖЕСТВОТО НА ШУМЕНСКИТЕ ХУДОЖНИЦИ, която организира и представя изложби на местни и гостуващи художници; ГАЛЕРИЯ "ЕПСИЛОН".
  В Шумен функционират няколко големи ЧИТАЛИЩА: "Добри Войников", основано през 1856 г., чиято сграда се простира върху площ от 1300 кв. м, а библиотечният му фонд е съставен от 164000 единици; "Напредък", което съществува от 1869 г.; "Асен Златаров", създадено през 1872 г.; "Стилиян Чилингиров", "Тодор Петков", "Боян Пенев" и др.
  Средища на културния живот в града са ДЪРЖАВНАТА ФИЛХАРМОНИЯ – ШУМЕН, РЕГИОНАЛНАТА БИБЛИОТЕКА "СТИЛИЯН ЧИЛИНГИРОВ", ОБЕДИНЕНАТА ШКОЛА ПО ИЗКУСТВАТА "АНАСТАС СТОЯНОВ".
  Два пъти годишно – през пролетта и есента - в Шумен се провежда базар, на който се предлагат само български стоки.
  На всеки две години – през есента – се провежда КАРНАВАЛ НА ПЛОДОРОДИЕТО.
  В Шумен е МУЗИКАЛНИЯТ КОНКУРС ЗА ПИАНИСТИ И ЦИГУЛАРИ "ПАНЧО ВЛАДИГЕРОВ", НАЦИОНАЛНИЯТ КОНКУРС ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА УНГАРСКА И БЪЛГАРСКА ПОЕЗИЯ, НАЦИОНАЛНИТЕ УЧЕНИЧЕСКИ ХОРОВИ ПРАЗНИЦИ, "ДРУМЕВИТЕ ТЕАТРАЛНИ ПРАЗНИЦИ", РАЛИТО "СТАРИ СТОЛИЦИ".
  МОНУМЕНТАЛНИЯТ АРХИТЕКТУРНО-СКУЛПТУРЕН КОМПЛЕКС "1300 ГОДИНИ БЪЛГАРИЯ" отразява създаването и развитието на българската държава. Той е грандиозен комплекс, който се е превърнал в символ на града. Със средствата на архитектурата и скулптурата е пресъздадена историята на Първото българско царство от Аспарух до Симеон. Комплексът е разположен на 450 м над морското равнище и се вижда в радиус от 30 км. Изграден е от 8 бетонни блока, а вътрешното му пространство е декорирано от 21 скулптури и 540 кв. м мозайки. Това е единственият по рода си паметник в Европа, който чрез вътрешните си статуи и монументи пресъздава историята на държавата. Това е и паметникът с най-голямо количество използван бетон в Европа.
  На Шуменското плато, на 3 км от центъра на града, е разположена и средновековната ШУМЕНСКА КРЕПОСТ, която е била разрушена в миналото, но през 20 в. е частично възстановена. Крепостта е просъществувала повече от 3200 години. През Средновековието Шуменската крепост е била българска твърдина и е изиграла важна роля в историята на държавата. В специална експозиция в музея, разположен в непосредствена близост до крепостта, е представена историята на града.
  ЦЪРКВАТА "СВ. ТРИ СВЕТИТЕЛИ" е построена през 1857 г. на мястото на стар параклис, с дарения на шуменските първенци. Запазени са старата врата с надпис над входа, царските двери и старинните икони.
  ЦЪРКВАТА "СВЕТО ВЪЗНЕСЕНИЕ" е построена през 1829 г. Стенописите, иконостасът и вътрешната уредба датират от 1933 г. Съхраняват се ценни книги, златотъкана плащеница с перли от 1776 г., както и иконата "Св. Св. Кирил и Методий", подарена от генерал Белокопитов в чест на освобождението на Шумен.
  ТОМБУЛ ДЖАМИЯ е втората по големина на балканския полуостров. Тя е построена през 1744 г. и е действащ мюсюлмански храм.
  АРМЕНСКАТА ЦЪРКВА "СВ. АСВИЗАЗИН" /Света Богородица/ е построена през 1834 г. от бежанци арменци. През 2001 г. е ремонтирана и обновена с нова камбанария. В нея през 1849 г. Лайош Кошут и неговите сподвижници отбелязват Рождество Христово. В съседство е сградата на Арменския народен дом.
  БЕЗИСТЕНА е най-старата сграда в Шумен. Сега тук се помещава оригинален ресторант.
  ЧАСОВНИКОВАТА КУЛА е ръчно изработен часовников механизъм, построен през 1740 г. На лицевата й страна е вградена богато украсена чешма с мраморна плоча.
  Сградата на АНДРЕЙКОВОТО УЧИЛИЩЕ е построена през 1870 г. за нуждите на първото девическо класно училище в България от дарителя Андрей Ранков.
  Ценни в архитектурно отношение са ВЪЗРОЖДЕНСКИТЕ КЪЩИ на БРАТЯ КУЦАРОВИ, Д. СРЕБРОВ, ХР. ГАНУШЕВ, ОВ. АВШЕРЯН, Д-Р ВЕРБИ.
  В някогашния административно-търговски център се намира КУРШУН ЧЕШМА, построена през 1774 г. от варовикови дялани камъни. Лицевата фасада е богато орнаментирана. Първоначално е била покрита с оловни плочи, откъдето идва името й.
  На 15 км от Шумен се намира НАЦИОНАЛНИЯТ ИСТОРИКО-АРХЕОЛОГИЧЕСКИ РЕЗЕРВАТ "МАДАРА". Откритите археологически паметници от 4-тото хилядолетие преди Христа до 15 в. дават основание Мадара да бъде наречена "Българската Троя". В резервата могат да се видят светилища, езическо капище, християнски черкви, параклиси. През 14 в. в скалите на платото е бил създаден най-големият в България скален манастир с над 150 килии. Най-забележителният паметник в резервата е уникалният скален релеф МАДАРСКИ КОННИК. Единствен в Европа, той е образец на старобългарското изкуство и символизира мощта и величието на българската държава. Надписите около него, изписани на гръцки език, разкриват подвизите на трима български ханове – Тервел, Крумесис и Омуртаг. Мадарският конник е обявен от ЮНЕСКО за паметник от световно значение.
  НАЦИОНАЛНИЯТ ИСТОРИКО-АРХЕОЛОГИЧЕСКИ РЕЗЕРВАТ "ПЛИСКА" е разположен върху площ от 23 кв. км. Плиска е столица на Първата българска държава, основана от Аспарух. В археологическия музей е показан битът на населението, материалната и духовната му култура в периода 7-10 в.
  В близост на Шумен е и град Велики Преслав – столица на българската държава от 893 до 972 г. Та се намира НАЦИОНАЛНИЯТ ИСТОРИКО-АРХЕОЛОГИЧЕСКИ РЕЗЕРВАТ "ВЕЛИКИ ПРЕСЛАВ". В археологическия музей са шедьоврите на българския Златен век: Преславското златно съкровище, керамичната икона "Св. Теодор", керамичен иконостас, колекция оловни печати, автентични писмени паметници от 9-11 в.
  ВЪЗРОЖДЕНСКОТО УЧИЛИЩЕ В КВ. ДИВДЯДОВО е сред малкото напълно запазени килийни училища у нас. Намира се в двора на църквата и е строено заедно с нея през 1846 г.
  В с. КОНЬОВЕЦ се намира най-старият КОНЕЗАВОД в България, открит през 1864 г. На територията му са разположени единственият в България "Музей на коня", лятната резиденция на княз Александър Батенберг – "Музей на Съединението", и експозиция от икони.
  В близост до Шумен има няколко защитени територии: РЕЗЕРВАТ "БУКАКА" – обявен за запазване на съществуващата над стогодишна елитна букова гора; РЕЗЕРВАТ "ПАТЛЕЙНА"; РЕЗЕРВАТ "ДЕРВИША"; РЕЗЕРВАТ "МОМИНГРАД"; ПРИРОДЕН ПАРК "ШУМЕНСКО ПЛАТО"; ЗАЩИТЕНИТЕ МЕСТНОСТИ "МОГИЛАТА", "ДЪБОВЕТЕ", "ЧИБУКЛИЯТА", "БЛАТНО КОКИЧЕ", "МАРАШКА КОРИЯ".
  Основните лечебни заведения в града са Многопрофилната болница за активно лечение, която разполага с 420 легла, Държавната психиатрична болница с 270 легла и Областните диспансери за онкологични заболявания, за пневмо-фтизиатрични заболявания и за кожно-венерически заболявания.
  В Шумен активно се развиват следните спортове: фехтовка, волейбол, баскетбол, хандбал и вдигане на тежести. Традиции има карате "киокушинкай" /клубът е тридесетгодишен и има много национални състезатели/. В града се провежда рали "Стари столици", което е стартирало през 1970 г.
  Футболът в Шумен е представен от футболния клуб ПФК Волов, създаден през 1929 г., който има едно участие в турнира за купата на УЕФА, четвърто място в А група през 1994 г. и два полуфинала за Купата на България през 1957 и 2006 г.
  Централният стадион на Шумен е "Панайот Волов" с около 25000 места. Освен него функционират т. нар. Ученически стадион и спортната зала "Младост", която се използва за волейболни и баскетболни срещи. В града има и конна база.