text: Курсова работа по Борси и борсови операции и борсови индекси Факултетен№ sud-0890533 съдържание I. Борси Същност на борсите, Функции на борсите. Видове борси. Борсови поръчки. II. Борсови операции Същност и видове борсови сделки III
  Изтегляне 140.53 Kb.
  I .БОРСИ 1. Същност на борсите
  3.Видове борси
  II .БОРСОВИ ОПЕРАЦИИ 1.Същност и видове борсови сделки
  III.Борсови индекси 1. Същност и видове борсови индекси.
  Борси и борсови операции и борсови индекси
  Факултетен№ sud-0890533
  I. Борси
  1.Същност на борсите,
  2.Функции на борсите.
  3. Видове борси.
  4.Борсови поръчки.
  II.Борсови операции
  1.Същност и видове борсови сделки
  III.Борсови индекси
  1.Същност и видове борсови индекси.
  I .БОРСИ
  1. Същност на борсите
  Борсата е институт,който има за цел да уреди редовно,повтарящо се в къси периоди от време събиране на търговци на определено място за сключване на сделки със стоки или ценности,които не са налице ,а са определени само по вид.
  На борсите могат да търгуват само техните членове или упълномощените от тях посредници –брокери или дилъри.Борсата е постоянен пазар защото борсовите събирания стават обикновено всеки ден и официален пазар,който е признат от държавата и функционира по неин контрол.
  По своята организационна форма ,борсата най често се явява Акционерно дружество.Борсите са самоиздържащи се предприятия,които получават средствата си за сметка на данъци върху сделките,встъпителни вноски на нови членове и т.н.
  В Борсовия съвет влизат както представители на търговско промишлените предприятия и банките,които са членове на борсата ,така и не членове-учени представители на политически кръгове.Борсовият съвет определя политиката,правилата и нормите на борсовата търговия. Борсата е регламентиран пазар, на който редовно се събират посредници на купувачи и продавачи или установяват контакт помежду си по електронен път, за да извършват сделки с предварително известни взаимозаменяеми ценности, без тези ценности да са представени на пазара, по цени, които се определят от търсенето и предлагането.
  Появата на борсите в исторически план е свързана с развитието и разрастването на паричните отношения и появилата се във връзка с това нужда от посредничество и улесняване на контактите между купувачите и продавачите.
  Счита се, че борсата възниква още през ХІХ век във фламандския град Брюче където търговци от различни краища отсядали в къщата на г-н Ван де Бурс, където са обменяли информация и са сключвали търговски сделки за различни стоки. Първата борса за сделки с ценни книжа започва да функционира в Амстердам, където през 1608г. е извършено прехвърляне на акции, а две десетилетия по-късно е построена и специална сграда. По-късно в повечето големи европейски градове – средища на търговска дейност, се откриват борси.
  Борсите биват главно два вида – стокови и фондови, но при по-широко тълкуване на понятието могат да се включат още валутни, застрахователни, трудови и други борси.
  Фондовите борси са специализирани за покупко-продажба на ценни книжа. На практика това са капиталови пазари, тъй като зад всяка ценна книга стоят действителни, реални капитали.
  2.Функции на борсите
  Борсите изпълняват няколко основни функции:
  -финансово-инвестиционна.
  -защитно-застрахователна
  -стандартно –унифицирана.
  -информационно -унифицираща.
  Финансовата функция на съвременната борса е тясно свързана със специфичния начин на ценообразуване , както и с установената технология за сключване и реализиране на сделките.Финансовите отношения между членовете но борсата от една страна,между борсата и външни участници от друга,се уреждат и осъществяват от независима юридическа организация-клирингова къща.
  Клиринговата къща урежда сделките на всяка фирма-член на борсата в края на работния ден като балансира покупките с продажбите.Всяка фирма ,която е регистрирала своя контракт в клиринговата къща не търси повече първоначалния продавач или купувач след като реши да обърне своята позиция чрез операция офсет.
  Клиринговата къща прави ежедневно справка за резултатите от борсовата търговия въз основа на регистрацията на сключените борсови операции.В случаите на неблагоприятно изменение на борсовите котировки клиринговата къща може да поиска внасянето на допълнителни суми в качеството на необходима гаранция за изпълнение на задълженията по сключената сделка.Ако още при първото поискване сумите не бъдат внесени,клиринговото къща си запазва правото да прекрати без предупреждение съответната сделка и всички свързани с това загуби незабавно се компенсират от неизправния клиент.
  Една от най-съществените функции на съвременната борса е защитна или застраховаща интересите на участващите в борсовата търговия.По съществените елементи,изграждащи по съвкупност защитна функция на борсата могат да бъдат дефинирани по следния начин:
  -концентрация на предоставените гаранции на едно място –този орган е клиринговата корпорация.
  -използване на познати финансови инструменти съобразно спецификата на борсовата търговия като банкови гаранции,депозити,авансови плащания и други.
  -свежда до възможния минимум опасността от контакти на клиентите с нелоялни брокери.
  - постоянното присъствие на брокерите на борсовия кръг и по този начин информационната връзка с представляваните от тях фирми е системна и стабилна.
  -високата степен на стандартизация на борсовия договор и механизмът на неговото конкретно използване са една своеобразна,но солидна гаранция за страните по сделката.
  - механизмът на хеджирането т.e застраховането срещу неблагоприятните изменения на цените е съществен елемент в защитната функция на борсата.
  Естеството на борсовата търговия налага висока степен на стандартизиране на борсовите контракти .Най висока степен на стандартизация в международната търговска практика се наблюдава при фючарсните борсови контракти ,които съдържат формулирани всички условия на сделката с изключение на цената ,която е обект на договаряне.
  Твърде съществена и необходима е ролята на стандартизацията по отношение на франкировката като условие на сделката.По правило във всеки борсов контракт е посочено мястото на доставка на стоката като то е единствено за всяка борсова стока
  Стандартизацията на борсовия механизъм се отнася до условието и до срока на доставка.
  Ценообразуването на територията на борсовия кръг също се движи в границите на утвърдени и типизирани правила.
  В зависимост от обекта на борсовата търговия, борсите биват
  - Трудови борси –свързват работодатели и търсещи работа трудови ресурси.Особеност при тях е, че стоката им няма стандартизирана и еднородна същност.
  -Стокови борси- занимават се с операции с големи партиди суровини ,скъпоценни метали ,селскостопански и промишлени стоки.
  Софийска стокова борса е първият и най голям организиран, концентриран и бързоликвиден борсов пазар в България.
  Други борси които са добре познати са:
  Пловдивска стокова борса и Русенска стокова борса.
  "Русенска стокова борса "АД осъществява борсова търговия съгласно изискванията на "Закона за стоковите борси и тържища.Търговията е обособена в зависимост от стоките в четири "борсови кръга"
  -Индустриални стоки
  -Аграрни стоки
  -Хранителни стоки
  -Сделки по реда и "Закон за обществените поръчки"
  -Фондова борса- това е акционерно дружество ,което организира официален пазар на ценни книжа и осигурява на членовете си и на техните клиенти редовен достъп до пазарната информация и равни условия за участие в търговията.
  -служи като важен канал за реализацията на държавни ценни книжа.
  -дава възможност на фирмите за достъп до заемен капитал посредством емитирането на ценни книжа.
  -чрез фондовата борса се извършва преливането на капитала на фирмата от една сфера на дейност в друга.Фирмата управлява своя портфейл от ценни книжа.
  -фондовата борса е един от икономическите стабилизатори , осигуряващи устойчиво и динамично развитие на стопанския механизъм.
  Съществуват няколко варианта на деление на борсите.В зависимост от вида на дейността им борсите биват:
  -Специална е борса, която изпълнява операции само с един вид ценности.Във връзка с това съществуват стокови, фондови, фрахтови , трудови борси.
  -Универсална на която в обръщение са няколко вида ценности,например стоки и ценни книжа.
  Според формата на собственост ,борсите се делят на частни / акциите на борсата принадлежат на части лица /и държавни /по голяма част от капитала принадлежи на държавата.
  На борсата се приемат следните видове поръчки за покупко-продажба на ценни книжа:
  -лимитирани – поръчки за покупка на ценни книжа при определена максимална цена или за продажба при определена максимална цена;
  -"всичко или нищо" поръчки за покупка или продажба на определено количество ценни книжа или цели блокове;
  -"валидни до отменяне" поръчките, които могат да се изпълняват на повече от една борсова сесия;
  -еднократни – поръчки само за една сесия;
  -отменящи-поръчки, които отменят дадена преди това поръчка;
  -пазарни-поръчки за покупко или продажба на ценни книжа по най добрата цена, което се формира на пазара.
  Всяка борсова поръчка трябва да съдържа кода емисията, вида на поръчката, дали е за покупка или продажба, цена и брой на ценните книжа, дали поръчката е за клиент или за собствена сметка.
  Търговията с ценни книжа се извършва в следната последователност:
  1.държавни или регистрирани от държавата ценни книжа;
  2.акции от официален, паралелен и временен пазар;
  3.корпоративни облигации;
  4.срочни сделки;
  5.корпоративни ценни книжа на свободен пазар.
  Законната система на борсата и се класират от нея според цената и реда на подаването им от борсовия посредник в борсовата зала. Сделките се смятат за окончателно приключени и подлежат на разплащане, след като всеки борсов посредник потвърди всяка сделка с фиш на борсата.
  След приключване на борсовата сесия борсата предоставя информация, съдържаща обема на сключените сделки, цената при откриване и закриване на сесията, постигнатата най-висока и най-ниска цена, процентно изменение на цената от последната сесия и средно претеглена цена за всяка емисия ценни книжа.
  Всеки член на борсата носи финансова отговорност за своевременното предаване на продадените ценни книжа и за заплащането на купените ценни книжа. Заплащането се извършва само по безкасов начин чрез дебитиране и кредитиране на банкови сметки. Членовете на борсата водят отчетност за клиентските поръчки и за сключените сделки за сметка на клиентите. Те изпращат на всеки клиент потвърждения за всяка сключена за негова сметка сделка.
  Един час след приключване на всяка сесия отдел Клиринг и сетълмент предава на всеки член компютърна разпечатка или запис с данни за всички сделки, сключени по време на сесията. Освен това отдел Клиринг и сетълмент всеки ден след приключване на сесията изпраща на Централния депозитар отчет за сключените сделки през деня, въз основа на които депозитарът извършва прехвърлянето на ценните книжа.
  II .БОРСОВИ ОПЕРАЦИИ
  Под борсова сделка ,се разбира сделка ,сключена между членовете на борсата в борсовата зала,в установеното борсово време и имаща за свой предмет стока,допусната до обръщение на дадена борса.Борсовата сделка се счита за сключена от момента на нейната регистрация в установения от Правилата за борсовата търговия ред.
  Сроковете на доставка на стоката се определят от борсовата сделка,а не от правилата на борсовата търговия.
  Българската фондова борса – София АД може да извършва срочни сделки. Условията и редът за сключване на такива сделки се определят от съвета на директорите при борсата.
  Борсата събира такси за извършените сделки както от купувача, така и от продавача в следните проценти от обема на сделките:
  -за сделки с акции -0,2%;
  -за сделки с държавни ценни книжа -0,002%;
  -за сделки с корпоративни облигации -0,01%;
  Освен това борсата събира такси за ежегодно подържане на регистрацията, размерът на които се определя от обема на емисията.
  Борсовите сделки са съставна част на т.н пазарни транс-акции в търговския закон. Най-общо се разбира търговска дейност, но по обхвата и съдържанието си
  сделката е много по съдържателно и обхватно понятие отколкото
  обикновената покупко-продажба с която се свързва търг дейност. Разликата
  между търговски сделки и обикновената покупко-продажба че търговските сделки са спекулативни в позитивния смисъл, а покупко-продажбите са потребителски сделки. Търг сделки са регламентирани в ТЗ, а другите в закона за задълженията и договорите.Най важен белег на Борсовите сделки е, че са посреднически, като в зависимост от характера на пълномощията на субектите в сделката посредничеството може да бъде пълни или частично с или без отсрочка във времето, с или без
  промяна в начина на разплащане. Всичко това показва множеството различни
  операции които се извършват при изпълнението и приключването на една
  сделка. Борсовата сделка се отличават от търг сделки по следните признаци:
  - Бързина и простота при сключване.
  - Борсовите сделки имат открит и публичен характер.
  - сключват се само по време на борсовите сесии, в работно то им време.
  -сключват се на точно определено място и под.
  - страни по сделката са купувач и продавач но не директно, а чрез
  - право да сключат сделки директно имат само членове на борсата
  - сделките се сключват на основата на типови контракти и обекта е
  типизиран борсов контракт.
  Борсовите Сделки биват:
  - Спот, той пък бива prompt & flottant. Prompt – ако стоката е
  налична в скад; flottant ако стоката е на път по море
  - Срочни те пък биват безусловни (са forwards (реална сделка) &
  futures (затваря пазара спекулира)) и условни (options)
  Спот или касови сделки и срочни сделки се извършват според времето на
  сключване и изпълнение на сделките.
  При срочните сделки съществува диапазон между времето на сключване и момента на изпълнение. При сключване на сделката страните се договарят за цената и количествата, а изпълнението е някъде напред във времето. Ако страните
  поемат неотменими ангажименти сделките са безусловни (forwards &
  futures) Ако една от страните има правото, но не се задължава да извърши
  според действия тогава сделката е условна.
  Спот - сделките в световната практика не се възприемат като Борсови Сделки, но в нашите борси преобладават тези сделки. Те са сделки за реални доставки и основно са насочени към това.
  - при futures контракт условията са напълно стандартни, при
  forwards условията подлежат на договаряне между страните, като се отчитат
  техните индивидуални потребности и предпочитания:
  - по отношение на ликвидността – Форуърд(forwards) контракт е трудно
  ликвиден, а фютчърс(futures) обратно е високо ликвиден.
  - По отношение на мястото за търгуване – форуърдс(forwards) контракт се търгува на извън борсов пазар, а futures контракт е борсова търговия
  - Датата на изпълнение – при forwards има точно определена дата, а
  при futures този които продава може да избере момента на доставка
  - Според разположение във времето на паричните потоци - при форуърдс(forwards) цялата сума се изплаща на падежната дата на контракта, а при фютчърс(futures) по етапно
  - при forwards не се елиминира риска от неизпълнение, а при futures
  чрез маржин сметки риска се елиминира
  - според начина на приключване. При forwards има реална доставка и
  реална покупка, а при futures в повечето случаи се излиза с офсет сделки преди изтичане срока на контракта.
  Чрез БС могат да се провеждат 3 типа стратегии:
  - спекулативни – борсовите спекуланти могат като да повишават така и да намалят цените. Спекулантите, които повишават цените, като купуват срочни контракти за да засилят търсенето използват т.нар бича стратегия (bull),
  а тези които намаляват цените, като продават контракти за да засилят
  тяхното предлагане използват меча стратегия (bear)
  - арбитражни - целят извличане на без рискови печалби, чрез едновременно участие на два или повече пазари, за да могат бързо да се включат в търговията, понеже условията позволяват арбитражорство за много кратко време
  - хеджиращи.
  1. Същност и видове борсови индекси.
  Борсовите индекси са основни показатели характеризиращи търсенето и предлагането на акции на фондовите борси.Те са създадени с цел да се държи сметка за развитието на пазара на финансовите активи /пазара на акциите/.В резултат на развитието на техниките за управление и финансиране обаче тяхното значение непрекъснато се повишава.обикновено борсовият индекс се предопределя от множество елементи. Особено значение има неговият състав .В това отношение комбинациите може да бъдат различни и зависят от целта на измерване.По принцип индексите може да бъдат формиране на базата на акции на водещи фирми;облигации;златни мини и други. Изборът на група акции,наречен извадка ,има за цел да представи измеренията на общото развитие на определена групировка на базата на известен ограничен брой ценни книжа.
  Цифровите данни обхващат цените и количествата на котираните ценни книжа и различни видове обобщаващи индекси. Всяка фондова борса изчислява индекси за движението на курсовите всеки работен ден ,които дават представа за състоянието на пазара.. Освен от борсите индексите се изчисляват от меродавни агенции; финансови къщи и специализирани финансови издания; някои от които се ползват с голяма популярност и световно разпространение. Тези индекси отразяват не само състоянието на пазара на ценни книжа , но са показатели за общо икономическа и финансова конюнктура. В много случаи важни решения в бизнеса; в кредитната, лихвената и валутната политика се вземат, като се имат в предвид борсовите индекси.
  От друга страна самите индекси отразявайки борсовите котировки зависят от събитията в реалната икономика, а често и от политически и други извън икономически събития.
  Формирането на индекса се осъществява на базата на относително тегло, с което отделните акции участват в измерването на борсовото развитие. Техниката на определянето на теглото на различните съставки на извадката може да изразява:
  -еднакво участие на всяка ценна книга в индекса. Това означава че, ако една акция има стойност 400 долара и друга 800 долара в индекса ще участват 20 акции от 400 долара и 10 акции от 800 долара;
  -участие на базата на борсовата капитализация, което означава, че броят на акциите от една група, влизащ в индекса зависи от техния рандеман / доходност/
  Колкото борсовата капитализация на една ценна книга е по-висока, толкова по-голямо е нейното тегло в индекса;
  -участие само на базата на цените на ценните книжа.Трудно е обаче това участие да се определи като претегляне /уравновесяване/ на теглото на акциите, тъй като по същество става дума за определяне развитието на борсата на базата на общата сума на цените на влизащите в индекса акции.По този начин се формира индексът "Никей" на Токийската фондова борса.
  След като индекса се направи и след като е определено теглото на всеки от елементите се престъпва към фиксиране на датата за обявяване на основния размер и индексирането. Така например датата на определянето на основния курс на индекса на парижката борса е 31 декември 1987 година. Тогава неговата база е определена на 1000 пункта. При това положение размер на индекса от 1 800 пункта, показва увеличението от 80 %.
  На този фон характеристиката и използването на борсовите индекси се предопределя от следните обстоятелства:
  - Всяка борса има свой индекс. Така например Доу Джонс е индексът на Уол Стрийт,Никей-на японската борса, Фанешъл Таймс- на лондонското сити, ФАЗ и ДАКС – на германската борса, SOFIX – на българската фондова борса АД- София. Характерно е, че както старите индекси / Доу Джонс например/ така и по-новите / САС 40 / имат за основна цел да следват развитието на пазарите на ценни книжа. Те се използват от специалистите по борсово дело за измерител на тяхната дейност.
  - Непрекъснато усъвършенствуване на борсовата техника и финансовите иновации, които са повод за появата на ново поколение от индекси. Те завладяват главно срочните пазари. Главният проблем на оценките, базиращи се на индексите произтича от фактът, че повечето от индексите формират представа за пазара на базата на ценните книжа на по-голяма или по-малка съвкупност от фирми. В това отношение може да се отбележи, че индексът Доу Джонс включва 30 акции, Никей – 225, а Файнешъл Таймс – 30.
  - Съществени неудобства създават ограничеността на извадките, формиращи някои от индексите. В това отношение Доу Джонс, който включва 30 компании, не се съобразява с нито едно дружество от банковия сектор, нито една застрахователна компания, нито една фирма от съобщенията, жилищно строителство и транспорта. Независимо от това този индекс продължава да е най-важният барометър за състоянието на Уол Стрийт. Подобна е ситуацията и с индекса Никей / създаден през 1950 година /, независимо че в него са включени акциите на 225 дружества, а не участват Тошиба, Шимизу и Кажима.
  Ето защо ,въпреки че като цяло индексите помагат на инвеститорите за по –добра ориентация за развитието на пазара,добре е да се имат в предвид специфичните особености при всеки отделен борсов индикатор.