text: Скопие. Президентът на Македония Стево Пендаровски ще бъде на официално посещение в Германия в понеделник и вторник, предава скопското електронно издание "Република". Както информират от неговия кабинет, той ще проведе срещи с германския си колега Франк-Валтер Щайнмайер и министъра на външните работи Хайко Маас. По време на визитата Пендаровски ще бъде почетен гост на вечеря, организираната от Института Аспен в Берлин. Превод и редакция: Иван Христов
  Скопие. Министърът на външните работи на Унгария Петер Сиярто в понеделник е на визита в Скопие. Той се смята за голям поддръжник на Македония и ще проведе среща с вицепремиера по европейските въпроси Буяр Османи, с който ще проведат и съвместна пресконференция, предава опозиционното скопско електронно издание "Република". На последната среща на Европейския Съвет Сиярто изрази разочарованието си, че не взето решение за започване на присъединителни преговори с Македония. Превод и редакция: Иван Христов
  Скопие. Македония не получи обещаната дата за започване на присъединителни преговори с Европейския съюз през юни, а следващото обсъждане на въпроса е през октомври. Трябва да се отбележи, че в Съюза, особено Нидерландия и Франция, твърдят, че оценката за предоставянето на дата трябва да се основава на наблюденията за Македония и Албания заедно, като един случай, пише македонския ежедневник "Вечер" в материал, представен без редакторска намеса. Какво свързва толкова силно Македония и Албания, че да бъдат третирани като един случай? Освен всичко друго – корупцията и наркотрафика! В същото време не е случайно, че се публикуват телефонни разговори за организираната престъпност и корупцията в правителството, засега само "Демократичния съюз за интеграция" (ДСИ), както и за корупцията и организираната престъпност в Албания. Първите, за Македония, са обявявани във Фейсбук от някой си "Ел Чека" и е симптоматично, че "Фейсбук" не блокира споделянето им и не затваря профила му, въпреки че това е стандартна процедура за социалната мрежа в такива случаи. Германският Bild, от друга страна, паралелно публикува телефонни разговори на албанския премиер Еди Рама за неговото сътрудничество с мафията, нарко дилърите, заповеди до прокурори и съдии, купуване на гласове за избори и др... ситуация, която виждаме и в Македония, особено, когато се работи за подкрепа на СДСМ от страна на различни албански престъпни и нарко кланове от Скопие и околността, които в замяна на защита дават гласове за нуждите на управляващата партия на изборите. В Европейския съюз, но също така и в Съединените щати, са решили да сложат край на политическия съюз на властите и наркодилърите в Албания и Македония и едва тогава ще могат да бъдат обсъдени политическите теми и дати за преговори с ЕС. Вестник "Вечер" разбра, че в Солун е имало среща и консултации между американската служба за борба с наркотрафика – ДЕА и македонската полиция. Анализирана е ситуацията с нарко дилърите, особено онези от Арачиново, Гърчец и няколко други места в страна и е разработен план за действие. От македонска страна е формиран надежден екип, който да работи самостоятелно, без зависимост от правителството, който е оглавен от началника на сектора за организирана престъпност Лазе Велковски и няколко опитни оперативни работници на Министерството на вътрешните работи, които поддържат постоянна комуникация с американската ДИА. Тяхната задача е до октомври в Македония да разбият нарко-клановете и да арестуват техните шефове, а паралелно с това се организира подобна акция в Албания, която засега не дава очакваните резултати, преди всичко, защото правителството на премиера Еди Рама възпрепятства разследванията и акциите. Действията срещу този вид организирана престъпност в сътрудничество с ДИА със сигурност ще повлияят на политическата ситуация в Македония, защото нарко клановете влияят на македонските избори според системата за защита на тяхната дейност, а в замяна дават гласове от албанските етнически общности на политическия партньор. Превод и редакция: Иван Христов
  Брюксел. Дискусиите в Люксембург относно разширяването на ЕС в Западните Балкани миналата седмица не успяха да постигнат напредък, въпреки заплахата от македонския премиер Зоран Заев, че ще обяви избори, ако датата за започване на преговори за присъединяване не бъде предоставена това лято. Понастоящем въпросът ще бъде преразгледан през октомври, след парламентарен преглед в Германия, пише базираното в Брюксел издание New Europe в материал, представен без редакторска намеса. Тогава вероятно Заев ще се сблъска с различно разположение на силите в ЕС, предвид това, че изборите в Гърция на 7 юли ще сложат край на управлението на неговия основен гръцки съюзник, правителството на гръцкия премиер Алексис Ципрас. На 18 юни Европейският съвет обяви, че решението за започване на преговори с Албания и Северна Македония е отложено за по-късно тази година след среща на министрите на европейските и външните работи в Люксембург, която не успя да постигне споразумение за дата за започване на преговори, което изисква единодушие. Когато евентуално преговорите бъдат започнати, процесът може да отнеме няколко години – най-малко. Доверието в ЕС е заложено на карта Съгласуваните заключения от срещата на 18 юни отбелязаха: "предвид ограниченото време и важността на въпроса, Съветът ще се върне към въпроса с оглед постигане на ясно и съществено решение възможно най-скоро и не по-късно от Октомври 2019 г." Както се и очакваше, представителите на ЕС посочиха, че важно да се изпрати правилното послание към държавите от Западните Балкани, които са извършили реформите, изисквани от Брюксел. Те твърдят, че Северна Македония трябва да бъде възнаградена за уреждането на дългогодишния си спор за името с Гърция чрез споразумението през юни 2018 г., докато Албания премина реформите в съдебната система, които бяха засенчени от протести срещу премиера Еди Рама. Те също така твърдят, че по-нататъшното забавяне на започването на преговорите ще подкопае доверието в ЕС. Остава същият стар спор относно скоростта на разширяването на ЕС Същината на спора за темпа на разширяване на ЕС на Западните Балкани не е нова, всъщност темата беше отложена с една година, когато за първи път беше разгледано миналото лято, веднага след като Гърция и бившата югославска република Македония подписаха Преспанското споразумение, с което се разрешава 28-годишния спор между двете страни. Европейският комисар по разширяването Йоханес Хан през май представи препоръка, че Северна Македония и Албания трябва да започнат преговори възможно най-скоро. Няколко основни държави-членки на ЕС се противопоставят на идеята за разширяване в момента, главно Франция и Холандия. Миналата седмица обаче 13 държави-членки, предимно от Източна Европа, но също и Италия и Австрия, се присъединиха към призива за незабавно откриване на преговорите с двете балкански страни. Различни доклади показват, че редица интереси на държавите-членки на ЕС в друга фаза на разширяване са подкопани от антиимиграционните настроения сред избирателите и от засилената критика на вече непрозрачните процеси на вземане на решения в блока. Позовавайки се на продължаващите проблеми с корупцията и правосъдието в държавите-членки Румъния и България, някои страни смятат, че по-бавният подход ще се способства за устойчивите реформи в проблемните сектори. Германия е основна причина за отлагането, тъй като първо трябва да получи одобрение от парламента, а това не беше възможно в поставения срок от двете страни, които са изключително нетърпеливи да започнат присъединителни преговори през това лято. Остава неясно в коя посока в крайна сметка ще поеме Германия, но по-рано Берлин беше важен поддръжник на ранното стартиране на преговорите. Източници в Скопие публично заявиха, че Заев е получил редица гаранции, когато е бил на посещение в Берлин преди седмица. Франция, по-специално, не желае да върви напред сега, смятайки, че ЕС трябва да реши собствените си вътрешни проблеми, преди да приеме нови членове. Френският президент Емануел Макрон е обвиняван, че държи Северна Македония като заложник на плановете си за реформи, които задълбочават интеграцията в ЕС. Холандската долна камара също отхвърли започването на преговори с Албания, въз основа на високите нива на корупция и организирана престъпност. Гръцкият фактор Един тъмен облак за Скопие, а може би и за Тирана, са парламентарните избори на 7 юли в Гърция. Според последното проучване, Ципрас ще излезе от власт малко след това, което ще струва на Северна Македония нейния основен гръцки съюзник. С оглед на голямото противопоставяне на споразумението от миналия юни и силовата тактика, която Ципрас използва, за да осигури ратифицирането на сделката през януари, може да се очаква, че новото правителство незабавно ще предизвика преглед на политиката по всички въпроси, произтичащи от Преспанския договор, за да покаже своята решимост да го подобри в своя полза. Едно от първите и най-лесните средства, с които разполага новото правителство, ще бъде въпросът за разширяването, така че не е неразумно да се очаква Гърция да промени сегашната политика и да се превърне в поддръжник на по-бавен подход за разширяване до момента, в който се постигне разбирателство със Скопие. Докато Албания не представлява толкова належащ проблем за новото гръцко правителство, въпросите, свързани с третирането на гръцкото малцинство и граничните въпроси, остават отворени и започването на преговорите за разширяване може да станат жертва на това. Превод и редакция: Иван Христов
  Париж. Разширяването на ЕС на Балканите е блокирано от Париж, Берлин и Хага, под това заглавие парижкият вестник Le Monde обяснява решението на 28-те държави-членки да отложат решението за преговори до октомври тази година, цитира изданието "МКД". Северна Македония и Албания, признати за кандидати за членство в Европейския съюз, все още ще чакат, дори ако вратата, която се надяваха да отворят тази пролет, да водеше само до първите преговори. Франция, Германия и Холандия във вторник, 18 юни, не одобриха принципа за започване на преговори за присъединяване в Люксембург, които биха имали голямо символично значение за тези две страни. Това изисква единодушие на двадесет и осемте държави-членки на ЕС ", пише Le Monde. Въпросът за разширяването на ЕС с шестте страни от Западните Балкани остава въпрос на разделение между държавите-членки и те оставиха възможността за решение до октомври, като в същото време приеха двадесет и две страници на заключения относно разширяването и предпоставките за всички кандидати, пише изданието. През 2018 г. страните, които се противопоставиха на започването на преговори, призоваха за загриженост относно корупцията, борбата с организираната престъпност и зачитането на върховенството на закона в Северна Македония и Албания. Преди две седмици обаче Европейската комисия даде положително становище по тези въпроси, след като оцени напредъка, постигнат от Скопие и Тирана. Наскоро председателят на Комисията Жан-Клод Юнкер призова "да не се играе с този трагичен регион", който е преживял кървави конфликти, но призна, че споразумение за започване на преговорите в Люксембург не е вероятно, тъй като националните парламенти (на някои от страните) трябваше да вземат решение и защото, както каза той, промяната в позицията на Франция и Германия е "невъзможна мисия". Бундестагът всъщност все още не е одобрил започването на преговори, което позволява на нежелаещите държави-членки да намерят убежище. Холандският парламент отхвърли идеята за решение за Албания през 2019 г. Що се отнася до Франция, тяхната линия е: "Няма разширяване без увеличаване на интеграцията вътре в Съюза. Тук трябва да посочим нейната стратегията за балканските страни: "как да ги "свържем" с Европа, без да обещаваме членство?" - обяснява престижният парижки вестник. Le Monde представя позицията на френската дипломация и подчертава, че най-силните поддръжници на разширяването са Унгария, Полша и Италия, които се ръководят от популистки партии, които подкрепят разпадането или, във всеки случай, отслабването на институциите на ЕС и , подобно на Лондон по-рано, използват приемането на нови членове като полезен инструмент за постигане на техните цели. Според френския вестник привържениците на Скопие и Тирана призоваха за започване на преговори за присъединяване и за зачитане на "доверието в политиката на разширяване". Те също така заявиха, че това е "важен мотивиращ елемент за целия регион" и необходимостта ЕС да укрепи устойчивостта на тези страни към "отрицателен натиск от други участници", намеквайки за Русия. Превод и редакция: Юлиян Марков
  Атина. Стратегическият стремеж на Гърция да има в съседство европейски Балкани не се променя, но за това е нужна съответната работа от страните-кандидати, които трябва да изпълнят европейските изисквания, заяви депутатът от "Нова Демокрация" Йоргос Кумуцакос на среща с журналисти в четъвртък, на която изложи своята дейност като отговорник за външната политика в най-голямата гръцка опозиционна партия, предава скопският телевизионен "Канал 5". Както съобщава кореспондентът на МИА от Атина, Кумуцакос е говорил за всички аспекти на гръцката външна политика, а по отношение на Преспанския договор е казал, че позициите на партията са добре известни. Що се отнася до европейската перспектива на страните от региона и по-конкретно за тази на Македония и Албания, отговорникът за външната политика на НД обясни и подчерта, че тук става въпрос за два различни случая, защото двете стани не трябва да бъдат поставяни в един пакет. "Всеки случай се оценява отделно, няма влакове към разширяването", заяви той. Кумуцакос обясни, че е грешно съществуващото схващане, че ако едната страна не започне преговори, това трябва да важи и за другата и обратното и че ако на едната страна не се даде зелена светлина, няма да се даде и на другата, защото "ситуацията в Албания и Северна Македония не е същата". Превод и редакция: Иван Христов
  Брюксел. Четирима бивши министри на външните работи - Дитмир Бушати от Албания, Даниел Митов от България, Никос Коциас от Гърция и Йоанис Касулидис от Кипър - призоваха ЕС незабавно да започне преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания, предава гръцката държавна агенция АНА-МПА. Четиримата министри призоваха ЕС да не протака започването на преговорите безкрай. Съвместното комюнике, предадено от IBNA, гласи следното (пълен текст): "Европейската комисия представи своето съобщение относно политиката на разширяване на ЕС за 2019 г. със съпътстващите го доклади за страните на 29 май. Европейската комисия повтори препоръката към Съвета да започне присъединителни преговори с Албания и Северна Македония въз основа на постигнатия напредък и графика, одобрен през юни 2018 г. от Съвета. Въпреки че е може би най-успешната трансформационна политика на ЕС, никога досега политиката на разширяване не беше предмет на толкова амбивалентност в рамките на ЕС. Призоваваме държавите-членки на Европейския съюз да подкрепят препоръките на Европейската комисия за започване на преговори за присъединяване с Албания и Северна Македония. Процесът на присъединяване към ЕС дава множество възможности за обогатяване на демокрацията и социално-икономическото развитие, за гарантиране на правата на всички хора във всяка страна. Чрез мониторинг и скрининг ЕС ще подпомага и действа като партньор в тази процедура. Социално-икономическият растеж на Албания и Северна Македония по пътя им към присъединяване към ЕС ще допринесе решително за стабилността, сигурността и развитието на демократична държавност, справедливост и свобода на пресата и в двете страни. Необходимостта от започване на процеса на присъединяване и за двете страни отговаря на изискванията на техните общества, тяхната история и региона. Въпреки това то отговаря на нуждите на самия Европейски съюз. Тяхното присъединяване не прави услуга на никого, а обогатява европейския проект. Призоваваме държавите-членки на ЕС, и най-вече двете големи, Германия и Франция, да демонстрират чувството си за отговорност за бъдещето на Европейския съюз и Европа и да изпълнят обещанията си. Призоваваме ги да действат отговорно и да не отлагат европейския път за двете страни. Именно в този контекст предстоящият Европейски съвет от юни би трябвало, без да се налага, да определи дата за започване на преговори с Албания и Северна Македония". Коциас играе ключовата роля за подписването на Преспанския договор през юни 2018 година, който включва условия за бъдещата допустимост на членство на Северна Македония в НАТО и ЕС. Превод и редакция: Иван Христов