text: Пещера "Съева дупка" – "Подземната перла" на България | Тефтерчето на един Пътешественик
  Пещера "Съева дупка" – "Подземната перла" на България
  Пещерата Съева дупка е една от най красивите пещери в България и затова неслучайно е наричана "Подземната перла" на България. Тя е кръстена на своите откриватели – двамата братя близанци – Съе и Сею, укривали се в нея от турците по време на робството. Входът ѝ е изваян под отвесен скален откос, висок 6.5м, обрасъл с папрат, бръшлян и мъхове. Дължината на Съева дупка е 400 метра, температурата целогодишно е между 7-11 градуса, а влажността варира между 96-99%. Предполага се, че пещерата е образувана преди около 3,5 милиона години. Била е проучена за пръв път през 1883 година от професор Златаров, а 10 години по-късно неговия пример последвали и братята Шкорпил. През 1963 година Съева дупка е обявена за природна забележителност. Пещерата е била благоустроена за посещения още през 1967 г., като при работата по благоустрояване на пещерата са намерени кости на животни, глинени съдове и римски монети. През 1990 е затворена, но е отворена отново през 2004 г. Днес тя е обезопасена и много добре осветена.
  Пещерата се състои от пет зали, всяка от които ще ви очарова със своите форми. Проникването в пещерата се осъществява чрез слизане по метална стълба в първата пещерна зала, наречена Купена. Тя е доста бедна на пещерни образувания в сравнение с другите части от пещерата. Името си е получила от високия 3,5м каскадно оформен сталагмит, наподобяващ купа сено. Отдясно на пътеката проблясват малки езерца и панички. В тази част на залата посетителят може да наблюдава вкаменената фигура на "Виещия вълк", над който виси каменна агнешка глава. Ниският таван е подпрян от два големи сталактона, от които е раздвоен в горната част.
  Втората зала – Срутището – е получила името си от падналите от тавана блокове, вероятно от земетресение, станало преди векове. Отдясно на пътечката е забележителният сталактон, наречен "Дебелата Берта", който наистина прилича на голямо оръдие. По-забележителна е лявата част на пътеката, където от тавана на пещерата висят малки сталактити приличащи на вкаменен дъжд, а по стената на залата е изваяна женска фигура. Заглеждайки се в красивите калцитни образувания някои посетители виждат образа на Ботев, трети откриват Балдуиновата кула. Друга част от образуанията са опънати като различни по дебелина каменни струни. Те образуват Органа на пещерата – мястото където може да се послуша пещерна музика. При удар на всяко едно от прекрасните пещерни образувания, в зависимост от дебелината, дължината и кухините, издава звук съответстващ на определен тон или полутон от гамата. Когато се почукат леко, звънят като чамове. Това място е задължителна спирка от беседата, където екскурзоводът ще ви демонстрира самия звук.
  Акустиката на Хармана е забележителна, затова тук са пели много хорове и известни личности. Влюбени пък са избирали това място да си кажат своето "Да". В тази зала могат да се видят и единствените в България "хеликтити". Това са наклонени сталактити. Причина за това е постоянното въздушно течение, което отклонява посоката на капките вода встрани.
  На връщане от пещерата пък ви препоръчваме да посетите и ферма "Сините щрауси", където да попаднете в екзотичния свят на щраусите и едно гостоприемно семейство отново в село Брестница.
  "Млечен дом"- Родопска...
  Гераница – да попаднеш в...
  Още 10 идеи за български подаръци на вашите пътуващи приятели
  "Млечен дом"- Родопска приказка за сърдечност и гостоприемство
  Категории Изберете категория #ПравиДоброПътувайки (1) България (1) В Града (7) В планината (11) Велопоходи (2) Водопади (4) Върхове (2) Замъци (1) Комплекс (4) Край морския бряг (10) Културни Ценности (15) Мандра (1) Местности (4) Музеи (5) На Село (12) Паметници (3) Пещери (2) Плажове (2) Походи (9) Природни феномени (1) Реки (1) Сред Природата (24) Тефтерче (4) Ферми (1) Фестивали (2) Хапване (1) Хижи (3) Църкви (2) Часовникови кули (1) Язовири (2)