text: Фермерите от Странджа да бъдат обезщетени не само за бройка животни, но и за пропуснати ползи – Барикада
  В разпространена до медиите позиция от сдружение "Солидарна България" призовават българските и европейски институции да приложат същия принцип, който очевидно одобряват да бъде в сила за едрия бизнес и мултинационалните компании.
  Николай Драганов 17 юли 2018
  Ощетените собственици на евтаназирани животни в Странджа да получат не само парични обезщетения в размер от общата пазарна стойност на животните, но и допълнителни обезщетения за пропуснати ползи, от каквито се възползват големите компании.
  За това настоява в своя позиция до медиите гражданското сдружение "Солидарна България". Те припомнят, че многократно са се опитвали да привлекат вниманието на българското общество и на управляващите към сериозните рискове, които крият т.нар. "всеобхватни търговски споразумения" от нов тип като Трансатлантическото споразумение за търговия и инвестиции между Европейския съюз и САЩ – ТПТИ и Всеобхватното икономическо споразумение между ЕС и Канада – СЕТА, което предстои да бъде подложено на ратификация.
  "През годините сме предупреждавали за едни от най-тревожните клаузи в полза на чуждите инвеститори – механизмите за съдене на държави от корпорации в специални трибунали извън официалните правосъдни системи при претенции за пропуснати ползи, вследствие от въвеждане на регулации и стандарти", пишат от "Солидарна България" и уточняват, че "новите правила на световната търговия неприкрито се пишат от силните държави и мощните корпорации в ущърб на по-слабите икономики и отделни стопански субекти".
  Според сдружението, на същия принцип днес трябва да бъдат обезщетени и фермерите от Странджа, чиито хиляди животни бяха евтаназирани, а това означава почти сигурно разорение, при това в район, изтощен в икономическо, социално и демографско отношение.
  "Фермерите получиха уверения от официални лица, че загубеният добитък ще им бъде платен по пазарни цени и дори малко по-скъпо. Дори да бъдат изпълнени, подобни обещания не решават генерално проблема на хората. За всички е ясно, че дори да получат тези пари, животновъдите не могат да възстановят веднага стадата си, тъй като в района ще бъде наложена поне половингодишна забрана за отглеждане на животни, докато ветеринарните власти не гарантират, че заразата е напълно ликвидирана.
  Обичайният срок за възстановяване на едно животновъдно стопанство е около три години. През това време някои от стопаните ще трябва да продължат да изплащат кредити и други задължения, както и да издържат семействата си в условията на загубен основен приходоизточник. Очевидно е, че пропуснатите от тях ползи ще са огромни", подчертават авторите на позицията.
  Според тях, след като българските и европейски власти считат принципа за обезщетяване за пропуснати ползи за справедлив, то той незабавно трябва да бъде приложен и по отношение на засегнатите дребни стопани. "При това в случая става дума за възникнали форсмажорни обстоятелства, а не за каприз на чуждестранен инвеститор, който е счел, че търпи щети и пропуска ползи, вследствие на закон или правилник, приет легитимно от демократично избрани институции", уточняват от сдружението.
  "В кръга на шегата ще попитаме – трябва ли разоряващите се фермери в Странджа да се регистрират като "канадски" инвеститори, опериращи в България, за да могат да предявят претенции към държавата за пропуснати ползи? По примера на бивш концесионер на сметопочистването в София, който се възползва от международни търговски договори, за да се маскира като "холандски" инвеститор и да заведе арбитражно дело срещу българската държава", пишат още те.
  В тази връзка "Солидарна България" задава някои принципни въпроси, свързани с дейността по унищожение на животинските трупни отпадъци. "Монополизирана ли е дейността по разчистване и неутрализиране на животински трупни отпадъци в цялата страна? Ако е така, дали не става дума за същия дългогодишен частен монополист по почистването на столицата, който съдеше България за пропуснати ползи като "чужд" инвеститор? Защо тази изключително важна за обществото дейност, засягаща и сигурността на страната, беше изцяло приватизирана и колко ще струва днес това на данъкоплатците? Нямаше ли да е по-евтино и по-ефикасно приходите от печалбите за тези частни "услуги" сега да се пренасочат към бедстващите стопани?", питат те.
  Сдружението настоява да разбере и отговора на въпроса договаряни ли са по-специални и по-благоприятни условия за българското животновъдство и за България като външна граница на ЕС и по отношение на ветеринарната сигурност. "Ако не, кой ни е лишил от такива потенциални ползи? Предприемани ли са действия за превенция на заразните заболявания по добитъка в граничните райони, на каква стойност и какъв е ефектът от тях?", питат от "Солидарна България".
  "Припомняме, че само допреди 25-30 години България разполагаше с респектиращ научен потенциал в сектора и развита почти до съвършенство система за ветеринарна защита, включително чрез разработване и използване на собствени ваксини.
  НАСТОЯВАМЕ ВСИЧКИ ЗАСЕГНАТИ ОТ ЕПИДЕМИЯТА ЖИВОТНОВЪДИ ДА БЪДАТ ОБЕЗЩЕТЕНИ И ЗА ПРОПУСНАТИ ПОЛЗИ за периода до възстановяване на стопанствата им. При това ползите ще бъдат не само за тях, но и за цялото общество, като мярка срещу допълнителното обезлюдяване на един чувствителен за цялата страна район. Подобна политика ще покаже действителна грижа на държавата и ще бъде най-убедителният отговор срещу тревогите (включително и срещу често абсурдните слухове), които се разпространяват в засегнатите региони", завърша становището.