text: Вграждат мома в балканска огърлица
  вторник, 23 Юли 2019 17:35 ч.
  Кварц, авантюрин и яспис ще вплетат в наниза цветовете на трикольора
  21.09.2017 | 13:54
  Кварц, авантюрин и яспис ще грейнат в бяло, зелено и червено върху сребърния накит, който осем майстори изработват трети ден в уъркшоп "Балканска огърлица". В центъра на наниза ще бъде вграден сребърният образ на българска мома. Всеки от майсторите прави по няколко детайла, които тази вечер ще бъдат сглобени в колието на откриването на Есенния панаир на занаятите в долната част на Главната, където някога е била Узун чаршия.
  Още в 9 часа сутринта вчера майсторите влязоха в работилницата на СУ "Никола Вапцаров" - единственото училище със специалност "Бижутерство", което има и оборудвани работни места за ювелири. На бялата дъска ги чакаше изрисуван проект на бижуто, което ще тежи около килограм и ще е с по-голямо от обикновените. По тази причина няма да може да се носи, освен ако бъде наречено за жената на Крали Марко - юнака исполин, възпят в народния епос и на България, и на Сърбия, и на Македония. Бижутери точно от тези три нации се заеха да изваят огърлицата и да я инкрустират с полускъпоценни камъни като символ на обединението на Балканите. Всеки от тях има задачата да направи един елемент от сребърна плочка с размери 4х4 см, като вгради и украси ювелирен камък. След това трябва да измайстори и още един детайл, за който има пълна свобода. КЦМ осигури среброто, а вчера Евгени Вулев подреди на тезгяха в школската работилница по практика яспис, ахат, розов кварц, аметист, вулканичен камък, от които авторите да избират.Той е един от общо тримата майстори лапидари в цяла България, които обработват камъни.
  Ани Медарска, която е бижутер вече 10 г., посегна към белия обелиск на опала, засенчен от черни нишки, за да го постави в средата на слънцето, което вае върху своята сребърна пластина от огърлицата. Тръгнах от древното вярване в бога слънце - Тангра, обясни тя. Бижутерството я предизвиква с това, че е тънка работа, винаги има по нещо ново, усвояват се нови техники и накрая човек подчинява и среброто, и камъка. Пловдивчанката работи също с кожа и рог.
  Черно вулканично стъкло със зелени отблясъци от Армения избра пък Любомир Николов от София, а около него се зае да изпише със сребро първите четири букви от българската азбука. До него в изрязания овал на тезгяха над къс опушен кварц работеше Петър Дудулов. Той пък е решил да украси пластината, в която ще вгради камъка, с орнаменти от българската шевица. В своето ателие майсторът работи най-вече със злато и сребро, но се изкушава да ги комбинира с дърво, камък и кожа. И ако първата асоциация за дърво и сребро извиква в съзнанието икона от селска църква, в пръстените си Дудулов съчетава благороден метал с дървесина от екзотични дървета. Тя е по-плътна и нехигроскопична, затова позволява да бъде полирана и постига ефекта на камък, като всъщност запазва сърцевината на дърво. Дудулов работи само по поръчка, а напоследък често му се налага да вгражда диамант в златни годежни пръстени по характерния за този тип накити начин - така че камъкът да застане високо, положен в корона от благородния метал.
  За да си бижутер, трябва много търпение, добра техника и творчески поглед, обясни Дудулов, заобиколен от миниатюрни пилички, клещи, иглички и приспособления за полиране. Какво прави, когато не се получи? Старая се да изглежда все едно се е получило и точно това съм искал да постигна, усмихва се майсторът.
  Най-младият в групата е Петьо Кошев, който е възпитаник на СУ "Никола Вапцаров" и това лято защитил дипломната си работа в школото. Единствен от випуска вече чиракува при пловдивски майстор, за да отвори един ден свое ателие, а може би и да се пребори за майсторското звание и да намери място в еснафа. Връстниците му избрали засега да загърбят занаята и да вземат висше образование. В балканската огърлица 19-годишният младеж ще втъкне флорални мотиви - символ на природата, силата, красотата и неповторимостта.
  Боен щит от две части, които ще се преплетат като символ на единството, пък вае Мирослав Стоянович, който идва от Ниш, Сърбия. Той е дипломиран графичен дизайнер и е в занаята вече 37 г. Доволен е, че в родината му младите носят модното, но ценят и старото.
  От Германия пък пристига Нана Престел, която обаче е родена в България. Вчера тя седна пред специална метална подложка с сферични отвори, която служи за придаване на обеми, за да извае лика на мома с буйни коси. Лицето ще е символ и на България, и на Пловдив. Нашата същност се определя от нашата душевност, вярва българката, която по време на обучението си Художествената академия в София спечелила стипендия и продължила образованието си в Академията за приложни изкуства в Хале. Специализирала е дизайн на скъпоценни камъни и златарство, а в програмата на фестивала е включен и неин майсторски уъркшоп. В момента Нана и съпругът , който е дизайнер, имат своя галерия с дизайнерско бюро, златарска работилница и ателие за скулптури от скъпоценни камъни.
  Катарина Дуда пък, която пристигна от Скопие, е майстор на филиграна и се зае да демонстрира уменията си, комбинирайки традиционния накит с модерния дизайн. Тя ще пресъздаде слънцето - символ на Македония, а под него - капка с вграден бял камък като символ на чистотата. Нека слънцето да огрее нашите балкански простори, а огърлицата да е само една капка, която ще допринесе за обединението на Балканите, нарече като орисница Катарина Дуда.
  Гимназисти крадат занаята
  Единайсетокласничките Поля и Мария от СУ "Никола Вапцаров" влязоха вчера в работилницата при баш майсторите да гледат как превръщат среброто и скъпоценните камъни в изящни плетеници от символи. Занаятът не се учи, а се краде, но само според арменците, подсмихна се учителят им Владимир Буров, който също участва в изработването на балканската огърлица. И си спомни как като млад влизал в ателието на арменци златари, а те хлопвали тезгяха - да не би случайно да види какво правят. "В тоя занаят никой не може да ти открадне идеята и ръцете. Всеки бижутер е уникален. Когато гледаш технологията и после я повториш, това за мен не е кражба, а обучение", каза учителят по практика.
  Именно той преди 15 г. основал специалността ювелирство в СУ "Никола Вапцаров". Лично е писал държавния образователен стандарт за обучението по бижутерство, учебните програми и планове. Освен това е член на Задругата на майсторите на художествени занаяти и Занаятчийската камара под тепетата. В балканската огърлица Буров ще добави два елемента, които символизират българското. В единия е подредил моми и момци в хоро на мегдана, препращайки към народната шевица, а в другия - българската роза във венец от листа.
  Тази година новото попълнение ученици на занаятчията е от 15 осмокласници и 18 деветокласници. Всички завършили се реализират, защото непрекъснато се търсят ювелири, обясни директорката на СУ "Никола Вапцаров" Елена Александрова. Трудно обаче се намират преподаватели - Лили Стоева например, която е геолог и след това е завършила английска филология, преподава науката за Земята геология.