text: Долмените - загадъчните предшественици на големите тракийски гробници
  Александрина Цонева 09 Декември 2014 1051 видяна
  Долмените са най-старият тип градени тракийски гробници. Принадлежат към групата на така наречените мегалитни паметници. Изградени са от внушителни по размер каменни плочи. Конструкцията представлява няколко такива плочи, изправени странично, които оформят правоъгълно помещение, покрито отгоре с хоризонтална правоъгълна плоча. Понякога в една от вертикалните плочи е изсечен отвор, който служи за вход. Долмените могат да бъдат еднокамерни и многокамерни, със или без дромос (коридор). Когато са многокамерни (с няколко помещения), то последните могат да са разположени последователно - едно зад друго, с общ вход и връзка помежду им, или едно до друго, с отделни входове.
  С кои племена свързваме тези паметници?
  Строени са през ранната желязна епоха. Те са разпространени в един относително ограничен район, обхващащ Странджа, Сакар и Източните Родопи, североизточна Гърция и Турция. На територията на Тракия районът на разпространението им съвпада с племенната територия на одрисите. Долмените са най-ранните и сигурно датирани монументални паметници в тракийската култура.
  Къде в България са открити долмени?
  Достигналите до нас тракийски паметници (долмени), които са изцяло запазени, са твърде малко. Повечето са разрушени или ограбени. Благодарение на описанията на Г. Бончев и братя Шкорпил разполагаме с пълно описание на долмените, които се намират на територията ни. Броят на запазените долмени е 750, от които 150 са сравнително добре запазени, някои дори и с покривните плочи. Броят им в Сакар планина е над 600. Ако сте решили да попътувате из Сакар планина, вероятността да се натъкнете на долмен е значителна. Концентрацията им е особено голяма. Местата, където са регистрирани, са по северните склонове на сакарското било около селата Българска поляна, Главан, Сакарци и Хлябово. Регистрираните около югозападните склонове са в района на селата Браница, Изворово, Младиново, Оряхово и Черепово. В Странджа са около селата Граничар, Горно и Долно Ябълково и Кирово.
  За какво са използвани долмените?
  Не е напълно ясно дали са използвани за многократни погребения, или за ритуали, свързани с почитането на покойника. Може би това означава, че долмените са били разположени в близост до селището. На няколко места, в непосредствена близост до погребалните съоръжения, са открити следи от неголеми селища, които са документирани на базата на керамичен материал, разпръснат на повърхността.
  http://travel.spisanie.to/%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%B7%D0%B8%D0%B8/6587-%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5-%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5-%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B4%D1%88%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8-%D0%BD%D0%B0-%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B5-%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8-%D0%B3%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8#sigProGalleriad8daa11942
  Какво още са ни оставили траките?
  В Източните Родопи, които са част от територията на мегалитната тракийска култура, освен могилни и плоски некрополи с гробни съоръжения се срещат и долмени и характерните скални гробници, гробове и ниши.
  Малките разлики
  Материалите, намерени в некрополите от североизточна Гърция и Крумовград, показват, че те са използвани в края на първия и втория период на ранножелязната епоха. Те се отличават от другите в Сакар, Странджа и част от Родопите по малките си размери, материала, използван за изграждането им и странично изсечения вход. Тези долмени са определени като отделна група, наречена източнородопски долмени. При всички долмени погребалният обред е извършван чрез трупополагане.
  Некрополът от долмени в Крумовград се намира в местността Хамбар дере, село Черничево. Проведени са археологически разкопки само на най-запазената група долмени.
  Как са изграждани тези съоръжения?
  Мегалитните съоръжения са правени като първоначално в терена е изкопавана яма с правоъгълен отвор - в нея са поставяни и изправяни плочите. Предната и задната плоча са служили за подпиране на двете странични. Някои от страничните плочи са допълнително укрепвани от външната страна с плоски камъни. От външната страна са натрупвани необработени камъни, които имали функция на могилен насип и рампа, по която е придвижвана покривната плоча.
  В хронологическия интервал на изграждане на долмените различията са в следствие на социална диференциация или на родово-семейна йерархия. Не е изключено в етапа на продължителното изграждане на гробните съоръжения освен долмени да са се строили и по-примитивни мегалитни паметници. Това се доказва от два такива паметника, намерени в Родопите. Първият е открит в с. Татул, Момчилградско. Гробното съоръжение е долмен със затворени от всички страни камери. Второто подобно съоръжение е намерено при с. Павелско, Пловдивско. Погребването е извършено чрез трупополагане в свита поза.
  Един от най-известните паметници на мегалитната култура е долменът от с. Хлябово, проучен от П. Делев. Там е открито трупополагане. Счита се най-общо за принадлежащ към ранножелязната епоха, тъй като няма достатъчно материал, върху който да се направи приблизителна датировка.
  От къде започва историята на големите тракийски гробници?
  В паметниците от късножелязната епоха, които произхождат от долмените, отворите са тълкувани като символични. При постепенното трансформиране на мегалитните паметници от родови в персонални гробници, отворите са свързани с поменалните практики, а от там и представите на населението за душата и последното жилище на човешкото тяло.