text: Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya - Publicacions - Item 12
  Portada > Publicacions > Item > Sumaris dels números editats > Item 12, gener-juny 1993
  Item 12, gener-juny 1993
  Número 12, gener-juny
  Lluís Bagunya
  L'IFLA: què és i com ens afecta
  Pàg. 8-20
  Presentació general de l'IFLA amb la descripció de la seva estructura i funcionament. Es comenten les activitats professionals de les Divisions, les Seccions i les Taules Rodones, i es descriuen els objectius, les realitzacions i les adreces de contacte de cada Programa Fonamental.
  Carme Mayol i Àngels Massísimo
  Panoràmica divulgativa del món bibliotecari espanyol en el marc de la celebració del 59è Congrés de l'IFLA a Barcelona, l'agost d'enguany. Se n'apunten els precedents històrics i se'n descriu d'organització actual. S'ofereixen algunes dades bàsiques sobre la lectura pública, les biblioteques escolars, universitàries, especialitzades i de recerca, així com sobre la Biblioteca Nacional. En cada cas s'analitzen el marc legal, l'estructura, els desenvolupaments tecnològics i el programes de cooperació en curs. Finalment, s'esbossen les línies generals d'evolució de mercat de la informació i es descriuen breument la formació dels professionals i les seves associacions.
  El Congrés de l'IFLA de 1935 (Madrid, Barcelona, etc.): història i textos
  Pàg. 37-65
  Selecció de textos presentats pels ponents espanyols al segon Congreso Internacional de Bibliotecas y Bibliografía, organitzat pel l'IFLA i celebrat a Madrid i Barcelona el maig de 1935. Precedeix els textos una introducció històrica sobre el desenvolupament i continguts generals del Congrés.
  Pàg. 66-80
  L'autor d'aquesta conferència descriu els elements necessaris per gestionar i dirigir el canvi que ens acosti cap a un nou model de biblioteca. Analitza els motius que ens porten al canvi, com s'inicia aquest i com es pot assolir. Al mateix temps identifica els punt febles comuns a les bilioteques i els obstacles que s'hi poden oposar.
  El projecte Telephassa: una experiència de cooperació entre biblioteques europees
  Núria Balagué i Juan Morer
  Pàg. 81-92
  Exposició dels objectius del Projecte Telephassa del Progrma COMETT-II de les Comunitats Europees, que es centra en la difusió i l'aplicació de com les noves tecnologies poden ajudar a proporcionar serveis d'informació cada vegada més innovadors.
  La Library of Congress Classificaction a la biblioteca de la Universitat Pompeu Fabra
  Anna Baigés i Miró, Xavier Brunet i Sahún i Montserrat Espinós i Ferrer
  Pàg. 93-104
  Aquest article és una exposició sobre com, quan i perquè en la tria de la Library of Congress Classification (LCC) per part de la Biblioteca de la Universitat Pompeu Fabra. S'exposen, em primer lloc, els requisits que aquesta biblioteca demanava a una classificació, i es mostra com la LCC els acompleix. Tot seguit es fa una descripció sumària de l'estructura general i de la notació de la classificació. A continuació, es descriuen alguns aspectes de la seva aplicació al fons bibliogràfic de la UPF. Finalment, es fa una aproximació a la classificació des del punt vista, eminentment pràctic, de l'usuari final.
  Els arxius del comitès organitzadors dels jocs olímpics
  Pilar Cid Leal i Dolors Aparicio Granero
  Pàg. 105-122
  Es planteja l'existència d'un problema: el difícil accés a la documentació generada pels comitès organitzadors dels jocs olímpics, i es reivindiquen solucions.
  Les dificultats vénen donades per diverses circumstàncies: la pròpia naturalesa dels comitès, que desapareixen quan finalitzen els jocs; el control insuficient que aquest organismes exerceixen sobre la documentació en previsió de la seva futura conservació; la manca de normatives sobre el tems per part del Comitè Olímpic Internacional, autoritat suprema del Moviment Olímpic i dels seus representats en els diferents països, els comitès olímpics nacionals i manca de lleis i reglaments nacionals que regulin aquests tipus d'arxius.
  Tot això provoca que els documents dels comitès estiguin escassament controlats, es dispersin i fins i tot, que part d'aquests desaparegui, dificultant així l'accés a unes fonts fonamentals per a l'estudi dels jocs olímpics.
  Josep Àngel Borràs i Carme Cantos
  Pàg. 123-133
  Descripció de les fases d'edició de discos CD-ROM amb una anàlisi de les principals problemàtiques que incideixen en el desenvolupaments de les aplicacions: preparació de les dades, integració en el programa de recuperació, creació de la interfície d'usuari, "premasting" i fabricació del disc. S'hi inclou una breu descripció dels costos implicats en el procés de la realització dels discos.
  Manual del CATMARC: una primera lectura
  Pàg. 134-145
  Comentari crític a la segona edició del Manual del CARMARC. Es comenta la nova estructura adoptada i els criteris que sembla que s'han seguit. Si a la primera edició (1987) el format estava recolzat en l'Institut Català de Bibliografia, la segona no presenta cap institució que l'avali. Al format originari s'afegeixen, sense aparent justificació, nous camps, alguns adaptats d'USMARC. Camps d'ús local del SICAB que trenquen el caràcter de norma acceptada que tenia CATMARC. El format d'autoritats, modifica el d'USMARC, en el qual es basa. Un apèndix llista els canvis introduïts a la nova edició del format, tot indicant llurs fonts.
  Empreses espanyoles de serveis en l'àmbit de l'arxivística, biblioteconomia i documentació
  Pàg. 146-162
  Es pretén descriure la situació de les empreses espanyoles en l'àmbit de l'arxivística, la biblioteconomia i la documentació. S'especifiquen els serveis que ofereixen i les seves dimensions, i es detallen les funcions i categories professionals del personal tècnic i la tipologia de clients. També es fa una valoració del seu creixement en els darrers anys, i dóna una visió de les perspectives de creixement de cara al futur.
  La Fundació CIDOB és una entitat cultural privada d'interès general que es dedica a l'estudi, investigació i divulgació de temes internacionals. Es troba situada en un edifici del segle XVI que anteriorment acollí l'antic Col·legi de Sant Guillen. Modernament s'hi fundà l'Institut de Cultura i Biblioteca Popular per a la Dona i darrerament s'hi ubica l'Institut del Teatre.
  L'any 1973 la Fundació es legalitza com a associació sense afany de lucre i el 1979 es transforma en fundació privada, integrada per diverses personalitats i institucions.
  Disposa d'un centre de documentació i d'una biblioteca al servei del públic i de les activitats internes de l'entitat.