text: El grup municipal socialista de la capital valenciana elevarà al Govern central una proposta per a modificar la normativa de l'any 1986 que impedeix els regidors delegar el vot, cosa que ja es fa a Navarra perquè té la seua pròpia normativa foral
  Dijous es va celebrar el ple de l'Ajuntament de València del mes de juliol. La sessió va tindre amb una situació cridanera que evidencia la desactualització dels reglaments de les institucions locals, basats en un reglament de l'any 1986, especialment pel que fa a la conciliació.
  Es va donar la coincidència que dues regidores, les portaveus del grup socialista, Sandra Gómez, i del grup popular, María José Catalá, amb el també regidor i portaveu de Compromís, Carlos Galiana, estan de permís per les seues maternitat i paternitat recents. A això s'uneix que la diferència entre el bloc de la dreta (PP, Ciutadans i Vox) i el de l'esquerra que governa (Compromís i PSPV) és de tan sols un regidor (16 i 17), cosa que fa encara més decisiva la participació de tots els edils en cada votació. En el cas del PSPV, a més, també estava de baixa per COVID-19 la regidora Pilar Bernabé, que també s'ha connectat per seguir el ple i participar en les votacions.
  En el cas de les baixes per maternitat i paternitat és, si pot ser, més sagnant que tractant-se d'una administració pública que, com la resta, promou els beneficis de la conciliació familiar, els seus representants electes hagen d'interrompre el seu permís i connectar-se via telemàtica al ple mentre cuiden els seus fills i filles.
  L'origen d'aquesta situació tan anacrònica està en l'esmentat reglament d'organització de les entitats locals aprovat per Reial decret el 1986, que estableix el caràcter indelegable del vot de regidors i regidores, a diferència del que passa en l'àmbit parlamentari, en què sí que hi ha supòsits d'aquesta possibilitat.
  La Llei orgànica 3/2007 per a la igualtat efectiva entre homes i dones estableix que "el Govern promourà l'acord necessari per a iniciar un procés de modificació de la legislació vigent amb la finalitat de possibilitar els permisos de maternitat i paternitat de les persones que detenen un càrrec electe".
  Aquesta previsió no s'ha desplegat pel Govern central de manera que no s'ha regulat la possibilitat de la substitució temporal del càrrec electe com l'opció més ben valorada, cosa que només està prevista en l'Administració local de Navarra, perquè es basa en la seua pròpia llei foral.
  En aquest sentit, el partit socialista a l'Ajuntament de València va anunciar dijous que impulsarà una modificació normativa estatal perquè es reculla el dret de tots els regidors que estiguen de permís per maternitat i paternitat a cuidar els seus fills.
  El portaveu dels socialistes, Borja Sanjuán, ha anunciat en el ple que demanaran una modificació de la llei per evitar que es tornen a produir aquesta mena de situacions: "Hui es produeix una situació que és d'una altra època. En el ple de l'Ajuntament de València hi ha tres companys i companyes regidors que han sigut mares o pares i estan connectats al ple perquè cal que puguen votar els diferents punts, perquè no tenim una normativa de funcionament dels plens locals que resolga una situació de baixa de maternitat o paternitat".
  Una reflexió a què s'ha sumat una de les afectades, en aquest cas la vicealcaldessa socialista Sandra Gómez, mitjançant un tuit.
  El també regidor d'Hisenda ha incidit que aquesta situació es produeix en una administració pública i "dona un exemple pèssim al sector privat a l'hora de respectar aquest dret que, evidentment, és sagrat dins de la normativa laboral. Per tant, proposarem, i crec que amb l'acord de tots els grups de la corporació, que s'estudie una modificació d'aquesta normativa pensada en una altra època i que no té sentit de gènere perquè hi haja elements que permeten respectar en la representació pública les baixes de maternitat i paternitat i no obliguen els regidors i regidores a haver d'estar presents, encara que siga telemàticament, en un ple".