text: El magistrat deixa a mans del Parlament la possibilitat de substituir-los temporalment per altres membres de les llistes.
  El magistrat del Tribunal Suprem Pablo Llarena ha tancat aquest dilluns la instrucció de la causa del "procés" per als investigats que té a la seva disposició, ha declarat en rebel·lia els que es troben a l'estranger i ha decretat la suspensió per a càrrec públic de Puigdemont, Junqueras, Sànchez, Romeva, Rull i Turull. Són tots els que mantenien l'acta de diputat menys Comín, que de moment en disposa perquè encara pot recórrer contra la interlocutòria de processament. Ho ha fet a través de vuit interlocutòries on el jutge també deixa a mans del Parlament la possibilitat de substituir els diputats per altres membres de les respectives llistes electorals. Per a suspendre'ls, Llarena invoca l'article 384 bis de la Llei criminal (inclosa a la reforma de 1989 i pensada per a casos de terrorisme) que estableix que els investigats per delictes de terrorisme o rebels perden el seu càrrec un cop s'hagi signat la interlocutòria de processament i s'hagi decretat la presó provisional. La decisió podria obrir ara un conflicte entre el Tribunal Suprem i el Parlament de Catalunya, que en el seu reglament estableix que per a una suspensió d'un diputat cal que el ple "ho acordi per majoria absoluta".
  Mitjançant una interlocutòria feta pública aquest dilluns, Llarena comunica al Parlament la suspensió dels càrrecs públics de tots els investigats que mantenien l'acta. En concret estableix que "els processats han quedat suspesos de les funcions i càrrecs públics que estaven desenvolupant" i estableix que la Mesa "ha de procedir a adoptar les mesures precises per a la plena efectivitat de la previsió legal".
  Ho fa apel·lant a l'article 384 bis de la Llei Criminal estableix que quan el processament és ferm i el jutge ha decretat la presó provisional per un delicte comès "per una persona integrada o relacionada amb bandes armades o individus terroristes o rebels, el processat que estigui ostentant una funció o càrrec públic quedarà automàticament suspès en l'exercici del mateix mentre duri la situació de presó".
  En tot cas, el mateix jutge apunta que es tracta de suspensions cautelars que quedarien sense efecte si finalment s'atribueix als processats infraccions que no siguin la de rebel·lió, o si es modifica la situació de presó provisional en què es troben, fet que suposaria "la immediata reactivació del dret dels processats a representar els seus electors".
  "No existeix cap impediment processal perquè els càrrec i funcions públics que corresponen als processats puguin ser exercits de manera plena, però temporal, per altres integrants de les seves respectives candidatures, si tal decisió es contemplés pel Parlament", afirma.
  Llarena no suspèn de moment Comín i tampoc Meritxell Serret (que no és diputada) perquè entén que encara tenen potestat de recórrer la providència de processament que va dictar el 27 de juny. Ho fa recordant que malgrat les seves negatives inicials a personar-se al procés, finalment els seus advocats van demanar comparèixer a la causa el 6 de juny, i per tant els permet ara presentar recurs.
  En una altra interlocutòria, el jutge rebutja totes les diligències que li demanaven tan l'acusació particular de VOX com les defenses. Considera que són "innecessàries i reiteratives". En aquest sentit, argumenta que ja ha dut a terme totes les diligències necessàries per esclarir els fets i determinar la participació dels encausats. Ho fa esgrimint la situació de presó provisional de part dels encausats, que fa necessari –ara- actuar amb "celeritat" i remetre ja la causa al tribunal que ha de jutjar el cas.
  El jutge argumenta que ho fa per risc de "reiteració delictiva i de fugida", i rebutja els arguments de la defensa que sostenia que el magistrat interpreta malament una carta que Forn va escriure juntament a Junqueras i que es va llegir en un acte a la plaça Sant Jaume el 2 de maig.
  El magistrat interpreta que era un text de suport als Comitès de Defensa de la República (CDR), mentre que la defensa sosté que era una carta d'agraïment al "suport moral rebut" sense cap referència als comitès. Durant la declaració, la Fiscalia va admetre que s'havia vinculat la carta als CDR de manera errònia fruit d'una informació publicada per 'Okdiario'.
  Llarena acorda també deixar sense efecte la sol·licitud que va enviar al Ministeri d'Hisenda d'informes respecte a la documentació que li va enviar la Generalitat sobre els requeriments del govern espanyol a la Interventora General de la Generalitat dels anys 2017 i 2018. Ho fa després de la polèmica que va mantenir amb l'ara exministre Montoro després que aquest assegurés que no hi va haver "ni un euro públic" per al referèndum.
  En aquest sentit, argumenta que el Ministeri li ha demanat temps per poder redactar l'informe, però que esperar a rebre'l implicaria demorar un mes la instrucció. Assegura ara que "ni la valoració general de la intervenció dels comptes de la Generalitat de Catalunya en aquests últims dos anys, ni l'anàlisi tècnico-comptable de la documentació remesa per la Generalitat... són elements que modifiquin el contingut de la instrucció" perquè "els elements incriminatoris que han conduit al processament d'alguns dels encausats per un delicte de malversació sorgeixen del contingut de la investigació de la policia, de la documentació que la va acompanyar, dels testimonis de les defenses i de l'avaluació de les pròpies conclusions remeses pel Ministeri d'Hisenda".
  També considera "suficient" la fiança de 2.135.948,06 euros qque va imposar als presos i que va ingressar l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) al compte de consignacions del Tribunal Suprem per respondre les possibles responsabilitats civils.