text: Blanca Crespo, responsable de Comunicació de REVES | Consumer
  Blanca Crespo, responsable de Comunicació de REVES
  L'economia solidària posa al centre de la seva activitat a les persones i la vida
  Data de publicació: Divendres, 24deMarçde2017
  Imatge: Blanca Crespo
  Avui comença l'I Congrés Madrileny d'Economia Social i Solidària que organitza la Xarxa de Xarxes d'Economia Alternativa i Solidària, REVES, com a moment de trobada, reflexió i consolidació de projectes socioeconòmics basats en altres relacions de producció i consum. "L'acumulació de capital del sistema sota el qual vivim porta irremeiablement a un repartiment desigual dels recursos", reconeix Blanca Crespo, responsable de Comunicació de REVES. Crespo, vinculada a aquesta xarxa des de 2008, explica que "l'economia solidària enfront del capitalisme promou relacions econòmiques respectuoses amb les persones i el medi ambient", un model que "aglutina a cooperatives, associacions, empreses d'inserció i fundacions i genera el 10% del PIB i el 12,5% de l'ocupació", és a dir, 379 milions d'euros d'ingressos anuals, la participació de més de 38.000 persones i 8.500 contractades.
  Què és l'economia social o solidària?
  "L'economia social o solidària entén el món com la llar comuna" És una forma d'entendre l'economia que remitent al seu sentit primigeni: la gestió de la llar. Des d'aquí, entenent el món com la llar comuna, l'economia social i solidària promou relacions econòmiques d'una forma justa envers les necessitats de tota la població i respectuosa i responsable amb el medi ambient.
  Quins són els principis de l'economia solidària enfront dels de l'economia capitalista?
  Una de les principals diferències és l'objectiu final de l'activitat econòmica. Enfront del capitalisme que persegueix l'obtenció del lucre i l'acumulació del capital, l'economia solidària posa al centre de la seva activitat a les persones i la vida. Els seus principis fonamentals són l'equitat, el treball, la sostenibilitat ambiental, la cooperació, l'absència de lucre i el compromís amb l'entorn, principis que venen recollits i desenvolupats en la Carta de Principis de l'Economia Solidària.
  Qui formen part i construeixen aquest sector econòmic?
  "Les figures jurídiques que inclouen l'economia solidària són cooperatives, associacions, empreses d'inserció, fundacions…" Voldria matisar que l'economia solidària no és un sector, sinó un model econòmic en si mateix que planteja una interpretació diferent del que hauria de ser l'economia i que acompanya a aquesta interpretació amb un corpus teòric i múltiples bones pràctiques que ho recolzen. Les figures jurídiques que inclouen són múltiples: cooperatives, associacions, empreses d'inserció, fundacions… Totes elles són empreses que incorporen els principis del cooperativisme (la primera d'aquestes alternatives que va sorgir): primacia de la persona per sobre del capital, adhesió voluntària i oberta, control democràtic, conjunció entre els interessos de les persones integrants i la societat, aplicació de criteris de coresponsabilitat i subsidiarietat, autonomia enfront d'altres agents i poders públics i privats i la destinació dels excedents al desenvolupament de serveis per als seus membres i per a l'interès general.
  Es compta amb el suport de l'Administració Pública per construir aquesta economia?
  No tot el que seria desitjable, per descomptat. No obstant això, en els últims anys l'economia social i solidària ha aconseguit obrir-se un buit i reclamar el seu lloc, i les administracions -sobretot algunes més recents i receptives- estan començant a respondre, però encara de manera insuficient. Per això i per la qüestió d'independència dels poders que subjeu a aquest model, és tan important la solidaritat i el suport també financer tant de la pròpia economia solidària com de la ciutadania en general.
  Com els recolza la ciutadania?
  Un exemple molt clar ho tenim en la campanya de crowdfunding que està duent a terme ara REVES per al desenvolupament d'una plataforma web potent que sigui capaç de donar resposta a les necessitats i propostes d'un model i moviment en alça. Aquesta nova eina comptarà amb tres grans espais: el portal temàtic d'economia solidària, amb notícies, documents i recursos a nivell nacional i internacional i que aspira a convertir-se al principal portal de l'economia solidària de parla hispana; l'espai de REVES amb les seves 18 xarxes territorials i sectorials, lloc per la visibilización i divulgació d'aquest subjecte polític; i el portal del Mercat Social, que inclou un catàleg sense precedents per proporcionar alternatives de consum responsable i sostenible.
  És l'economia social generadora d'ingressos?
  "L'economia social arriba a aconseguir un 10% del PIB i el 12,5% de l'ocupació"Per descomptat. Des de fa anys s'estan multiplicant els seus impactes fins al punt que s'estima que l'economia social arriba a aconseguir un 10% del PIB i el 12,5% de l'ocupació. No obstant això, més enllà d'índexs com el PIB, que és molt qüestionat com a indicador vàlid de qualitat real de vida per a la majoria de la població, crec que és encara més interessant de l'economia social i solidària no solament el quantitatiu sinó la dimensió qualitativa d'aquestes ocupacions o de les polítiques i pràctiques que duu a terme. Dins de REVES, que és la principal xarxa a nivell estatal d'economia solidària (amb implantació en 14 territoris, quatre xarxes sectorials i més de 500 empreses), aquesta dimensió la podem conèixer anualment en l'auditoria social que fan les entitats, on es revelen aquests "cómos" que són tan importants per a l'economia solidària, en qüestions com: igualtat d'oportunitats, transparència, actuació en gestió ambiental, cooperació amb l'entorn, etc.
  En quina part d'Espanya l'economia social ha evolucionat més ràpid i per què?
  "Euskadi, Navarra i Catalunya són els territoris on més organitzacions s'han sumat a les xarxes d'economia solidària"Euskadi, Navarra, Catalunya, Aragó i Madrid són els territoris on més organitzacions s'han sumat a les xarxes d'economia solidària i tenen més longevitat i més base social. Són territoris, en general, amb més població i més tradició de cooperativisme i associacionisme. No obstant això, també estan evolucionant amb molta força en altres territoris iniciatives cooperatives en sectors de les finances ètiques, l'energia renovable, les assegurances ètiques i solidaris, la comunicació, el comerç just o la recuperació, per la qual cosa podem parlar d'un desenvolupament i una expansió significativa en múltiples territoris.
  Per què és cada vegada més gran la bretxa entre pobres i rics?
  "Vivim en un sistema capitalista que promou l'acumulació de capital i porta al repartiment desigual dels recursos"És una qüestió de model econòmic. Vivim sota un sistema, el capitalista, que promou l'acumulació de capital, la qual cosa ens porta irremeiablement a un repartiment desigual dels recursos. Perquè unes poques persones –el clàssic 1% del que es parla enfront del 99%– tinguin el patrimoni que posseeixen és necessari que moltes unes altres, la majoria, tinguin poc o gens. En el cas de les grans empreses o multinacionals es veu clar: els amos o principals accionistes tenen els dividends que posseeixen perquè, entre uns altres, obtenen la plusvàlua de les persones treballadores, a les quals paguen salaris miserables i a les quals tenen en molts casos baix pèssimes condicions laborals. Són conegudes aquestes condicions sobretot d'empreses que deslocalizan la seva producció al sud-est asiàtic o altres països on la regulació laboral i mediambiental són més "flexibles", tendència que cada dia està també més present al nostre país.
  Com contribueix l'economia social a salvaguardar l'estat de benestar?
  Volem salvar l'estat de benestar? Aquesta seria per a mi la primera pregunta, encara que ens ocuparia tota l'entrevista. En termes generals, si pregunta per l'aportació de l'economia social i solidària al benestar dels estats i les societats en els quals s'insereix, crec que la resposta es pot extreure de cadascuna de les preguntes anteriors i que podríem resumir que nostre principal valor són precisament els nostres valors. Partint d'aquí, d'unes finalitats i objectius més justs i respectuosos amb la vida, crec que hi ha multitud de bones pràctiques que donen bona cabuda d'aquests beneficis. A la web de la nostra xarxa recollim moltes d'elles. Per comentar alguna puc parlar del Mercat Social, que és una xarxa de producció, distribució i consum amb criteris ètics, democràtics, ecològics i solidaris i que està possibilitant no solament una producció sostenible i respectuosa amb el mitjà i les persones que participen d'ella, sinó que està permetent a milers de persones satisfer les seves necessitats de manera responsable i des d'un consum conscient i transformador.
  I Congrés Madrileny d'Economia Social i Solidària
  I Congrés Madrileny d'Economia Social i Solidària que organitza REVES Madrid el 24 i 25 de març persegueix consolidar projectes socioeconòmics en els quals es plantegen altres relacions de producció i consum basades en valors com la cooperació, la reciprocitat i l'equitat al servei del benestar de les persones i de la reproducció de la vida al planeta.
  La trobada s'inicia avui divendres amb una taula rodona i un debat sobre els diferents reptes que les altres economies, la social, la solidària i la feminista enfronten en una conjuntura de crisi econòmica, de cures i de model productiu com l'actual.
  La sessió del dissabte comptarà amb diverses taules de treball que tractaran d'aprofundir en aspectes tals com: l'enfortiment de l'economia social i solidària madrilenya, quin és model de cooperativisme que necessitem actualment, el procés de revaloració i visibilización del treball domèstic i de cures i el seu important paper per a la reproducció i sostenibilitat de la vida i les noves formes de consum, desenvolupant per a això línies de treball i alternatives que existeixen per a un consum sostenible i ètic.
  En definitiva, com en la línia d'altres congressos i fòrums que organitzen des de REVES, s'espera que sigui un espai de trobada entre agents de l'economia social i solidària, on poder treballar de manera col·lectiva i seguir avançant en la construcció d'un model econòmic més just i solidari.