text: Bon any Darwin! Bon any 2009! | Les Set Edats
  ← Els segons intercalars a debat: una qüestió entre temps atòmic i planetari
  D'on prové el metà de Mart? →
  L'any 2009 ha estat declarat "Any Internacional de l'Astronomia" i "Any Internacional de les Fibres Natural". No obstant, sembla que l'efemèride que desperta més interès són els 200 anys del naixement de Darwin (el 12 de febrer) i els 150 anys de la publicació de l'Origen de les espècies (24 de novembre), i justament d'aquest Any Darwin versa el dossier del primer número de la revista Lluita, que enguany complirà 40 anys.
  Manuscrit de Darwin de 1837, que mostra ja la concepció d'evolució ramificadora, superadora de les idees evolutives lineals de Lamarck i d'altres precursors pre-darwinians.
  L'Any Internacional de l'Astronomia es convoca amb motiu d'unes altres efemèrides, de fa 400 anys. El 1609, Galileo Galilei començà a utilitzar l'instrument que més tard (el 1611) rebria el nom de "telescopi" per veure la Lluna i els estels, per comptes d'espiar les veïnes: una aplicació astronòmica que poc s'imaginaven els constructors d'aparells òptics com en Joan Roget, de Girona, o Hans Lippershey, de Middlebyrg. Però també el 1609, Johannes Kepler publicà Astronomia nova, una obra monumental que, basada en fines observacions (sense telescopi, naturalment) del planeta Mart, no tan sols mostrava l'idoneïtat del sistema heliocèntric proposat per Copèrnic sinó que també evidenciava les lleis bàsiques del moviment planetari (problema al qual s'hauria d'encarar la llei de gravitació universal de Newton).
  Vet ací els 8 objectius principals de l'Any Internacional de l'Astronomia:
  – augmentar la consciència científica.
  – promoure un accés ampli al nou coneixement i a experiències d'observació.
  – dotar de capacitat les comunitats astronòmiques dels països en vies de desenvolupament.
  – donar suport i millorar l'educació científica formal i informal.
  – fornir una imatge moderna de la ciència i dels científics.
  – facilitar noves xarxes i enfortir-ne les existents.
  – millorar la representació de la dona en tots els nivells de la ciència i promoure una més gran implicació de les minories subrepresentades en les carreres científiques i d'enginyeries.
  – facilitar la preservació i protecció de l'heretatge cultural i natural mundial de cels foscos en llocs com oasis urbans, parcs nacionals i llocs astronòmics.
  Replantejaments de la il·luminació urbana nocturna, més concentrats en il·luminar el terra i en il·luminar els llocs i els moments que realment ho necessiten, a banda de mesura d'estalvi, seria potser el que més poden fer les nostres "autoritats" per l'astronomia.
  També enguany s'hauria de produir el llençament (previst pel mes de març) del fotòmetre orbital Kepler, una ambiciosa missió que podria conduir a un degoteig constant de descobertes de planetes de dimensions similars al nostre.
  Pàgina d'una lletra de Galileu, enllestida el 24 d'agost de 1609, en la part inferior de la qual podem veure l'esquema de Júpiter i dels seus quatre satèl·lits principals. Amb l'observació telescòpica, Júpiter deixa de ser un punt per convertir-se en un disc, i la realitat dels seus quatre satèl·lits, els primers astres d'òrbita no-geocèntrica demostrada, havia de somoure concepcions seculars.
  L'any internacional de les fibres naturals
  L'Assemblea General de les Nacions Unides declarà el 2009 com l'Any Internacional de les Fibres Naturals. La proposta va sorgir el 2004, en una reunió conjunta, en el marc de l'Organització per l'Alimentació i l'Agricultura (FAO), del Grup Intergovernamental de Fibres Dures i el Grup Intergovernamental de Jute. La Conferència de la FAO del 2005 va adoptar la proposta.
  La idea és que l'efemèride cobreixi un rang ampli de fibres naturals, tant d'origen animal com vegetal, i un ventall d'usos que van des de la indumentària fins als usos tecnològics més sofisticats. El que es tracta és de fer veure que la investigació i desenvolupament de fibres artificials no hauria de deixar de banda la investigació i desenvolupament de fibres naturals (tant en elles mateixes com pel que poden ensenyar en el disseny de fibres artificials. La celebració arriba en el rerefons dels problemes crònics de les regions del planeta que basen la seva economia gairebé exclusivament en la importació de cultius tèxtils (principalment, cotoneres).
  Els objectius de l'Any Internacional, no exempts de polèmica, serien:
  – elevar el coneixement i estimular la demanda de fibres naturals.
  – encoratjar respostes polítiques apropiades des dels governs als problemes que encaren les fibres industrials naturals.
  – animar una col·laboració internacional efectiva i duradora entre les diverses indústries de la fibra natural.
  – promoure l'eficiència i la sostenibilitat de les indústries de la fibra natural.
  El cotó és la fibra natural més emprada en la indumentària. L'evolució del seu cultiu, processament, filat i teixit ha marcat i marca societats senceres.
  Any Darwin i Any Lincoln
  Com que Charles Darwin i Abraham Lincoln van nàixer el mateix dia, el 12 de febrer del 1809, els dos personatges resten units en els successius centenaris que s'han fet i que es faran. Ara en toca el Bicentenari.
  L'any de Freejack
  Poca literatura ha generat l'any 2009 en el passat. Sí podem esmentar que el 2009 és l'any del "futur" del film "Freejack". Sense explicar més, podem dir que els guionistes d'aquest film de Geoff Murphy (amb Emilio Estevez, Mick Jagger i Anthony Hopkins, com a caps de cartell) assumien que la tecnologia del 2009 ja era capaç de "captar del passat" objectes. Com, per exemple, un pilot de Fòrmula 1 just abans de patir una col·lisió potencialment mortal. Jo em penso que la majoria dels habitants d'aquest 2009, si poguessin, més que captar del passat voldrien fugir cap al futur. Però això és una altra història.