text: A Europa és necessària més comercialització de la innovació: Notícies, reportatges i entrevistes de tot el Sistema català de ciència, tecnologia i innovació
  INICI > Catalunya RDI > Al dia > A Europa és necessària més comercialització de la innovació
  Actualment, l'R+D tecnològica és considerada un avantatge competitiu per tots els països i cada cop més universitats reben més pressió per aconseguir un impacte econòmic. Així ho ha afirmat Karl Koster, director executiu de l'Oficina de Relacions Corporatives del Programa d'Enllaç amb la Indústria del prestigiós Massachusetts Institute of Technology, a la segona jornada del BDigital Global Congress que té lloc fins al 20 de maig al CaixaForum de Barcelona.
  D'esquerra a dreta, José Eduardo Fiates (CERTI),
  Laura Dingwall (ILP), Carles Fradera (BDigital) i
  Jan Annerstedt (Copenhagen Business School)
  Fins ara les relacions entre empresa i universitat no han estat prou transparents i segons Koster és necessari augmentar els esforços per facilitar la comunicació en l'àmbit universitari i governamental o privat i formalitzar marcs de treball que facilitin aquesta relació. Cada cop més empreses són conscients de la importància de mirar més enllà del seus propis laboratoris d'R+D i aprendre i observar a tercers; és per això que algunes d'elles s'apropen al MIT.
  A Europa es dóna la denominada 'paradoxa europea', ja que la innovació no aconsegueix impactar o transferir a la empresa i a la societat. La falta d'universitats amb ingressos per patents i la mobilitat relativament baixa dels treballadors europeus són alguns dels factors que influeixen en el flux de la innovació i en la seva comercialització.
  Segons Koster, el Japó és un exemple de la promoció de la innovació a les universitats, on la inversió pública en aquest camp ha anat en augment. Des de que les universitats van passar a ser independents compten amb polítiques de transferència tecnològica i amb oficines per a la comercialització dels avenços que es realitzin a la pròpia universitat.
  L'Índia és un fenomen relativament nou i el govern està començant a regular els règims de propietat intel·lectual i la inversió a R+D. Per la seva part, a la Xina és debat el paper de la universitat a la comercialització de la innovació.
  Charles Cooney, professor d'enginyeria química i bioquímica de Deshpande Center, ha destacat la necessitat de connectar les innovacions dels centres R+D amb el mercat i la societat mitjançant el recolzament a la universitat. En aquest sentit, Cooney remarca la importància en la gestió de riscos i probabilitats d'impacte d'una idea, tenint en compte cadascun dels actors principals per al desenvolupament d'una nova tecnologia aplicada: agents investigadors, acadèmics, mentors i inversors de capital risc.
  La segona sessió de la jornada s'ha centrat en la Transferència tecnològica i innovació a l'empresa, amb Laura Dingwall, membre de l'ILP i del grup Regional Competitiveness de les Highlands & Islands Enterprise. Aquesta ha detallat com s'ha transferit l'experiència del MIT a Escòcia. Els programes de mentoring, coaching i networking, programes de creixement i desenvolupament per a emprenedors i tallers d'acceleració sectorial, entre molts d'altres, han facilitat el procés de creixement d'un entorn d'innovació i transferència tecnològica en aquesta regió. Jan Annerstedt, professor a la Copenhagen Business School, ha explicat com ha evolucionat la innovació dins de l'empresa a través de l'anàlisi dels casos de dues companyies líders com Nokia i Apple.
  Per finalitzar la sessió, José Eduardo Fiates, director d'innovació de la Fundació CERTI, ha explicat com s'ha desenvolupat un ecosistema per a la promoció de la innovació a la illa de Santa Catarina (Brasil). A partir d'un procés d'innovació après d'Standfort, MIT i Barcelona, i després de la creació de la seva primera universitat als anys 60, la regió compta ara amb més de 450 empreses de base tecnològica i ha esdevingut una de les zones més dinàmiques del món i un entorn únic per a la promoció i comercialització de la innovació.
  La tercera sessió de la jornada ha destacat el paper de la ciència i els parcs tecnològics de l'economia i ha detallat els reptes que té Catalunya en aquest sentit. Alhora, la sessió ha analitzat la importància de garantir la transferència tecnològica entre les empreses catalanes i la creació d'empreses spin-off a partir dels centres tecnològics que hi ha a Catalunya. Com a exemple, Miquel Barceló, President de la Fundació B_TEC, ha valorat la contribució del districte 22@Barcelona i també del camp científic i tecnològic de Diagonal Besòs com models a seguir. Karl Koster ha posat punt i final al workshop MIT-ILP amb una invitació a enfortir les relacions entre empreses a qualsevol part del món i crear així una xarxa de networking global.