text: Quan era cap de Govern, Marc Forné va rebre amb tots els honors l'intermediari dels "diamants de sang" - La Valira
  Quan era cap de Govern, Marc Forné va rebre amb tots els honors l'intermediari dels "diamants de sang"
  El procediment judicial que ha encetat el magistrat Alejandro Abascal, titular del jutjat central d'instrucció número 1 de l'Audiència Nacional espanyola, contra Manuel Terrén i, per extensió, contra els responsables de l'empresa andorrana Orfund, és una bomba de rellotgeria que pot tenir un impacte atòmic al Principat.
  Els mitjans de comunicació d'Andorra gairebé no parlen –o, directament, callen- de l'existència d'aquest sumari judicial. Però, per les primeres informacions que han transcendit, tant el magistrat Alejandro Abascal, com el fiscal Pedro Martín Torrijos coneixen molt a fons aquest "dossier" i estan fermament disposats a arribar fins a les últimes conseqüències. No endebades, estem parlant d'un escàndol internacional que tracta de crims de lesa humanitat –que no tenen prescripció temporal- i d'organització criminal: el genocidi perpetrat a Sierra Leone a finals del segle XX, que va provocar la mort de 70.000 persones.
  LA DENÚNCIA DE L'ESCLAU
  Com ja ha explicat LA VALIRA, el punt d'arrencada d'aquest sumari és la querella presentada, a través de l'advocat madrileny Hernán Daniel Garcés, per un ciutadà de Sierra Leone, Aiah Ngekia, que, a finals del segle XX, va ser segrestat i esclavitzat pel grup armat Front Revolucionari Unit (FRU) per treballar en l'extracció de diamants a la zona minera de Kono, juntament amb 300 persones més, tres de les quals van morir. Aquests diamants –coneguts com els "diamants de sang"- eren venuts, amb posterioritat, a les societats Blue Stone i DiAndorra Inc., filials del grup andorrà Orfund, que, al seu torn, els revenien a l'empresa belga Cindam Belgium NV.
  Aquest dilluns passat, dia 7, el magistrat Alejandro Abascal va prendre declaració als quatre primers testimonis citats en aquest procediment: Josep Lluís Buch, exaccionista d'Orfund; Ramón Terrén, germà del fins ara únic acusat; Luis Bielsa, exempleat d'Orfund, i Joan Samarra, expresident d'aquesta companyia. Segons ha pogut saber LA VALIRA, el jutge i el fiscal van demostrar, durant els interrogatoris, que ja disposen de copiosa i rellevant documentació sobre la participació d'Orfund en l'abominable negoci dels "diamants de sang", que servien per finançar les activitats criminals del FRU.
  NOMS RELLEVANTS IMPLICATS
  A Andorra, les màximes autoritats del país i els mitjans de comunicació afins estan fent l'estruç amb el què està passant a l'Audiència Nacional espanyola. En canvi, la impressió que n'han tret els testimonis que van declarar dilluns passat és que el "tema és molt seriós" i que tindrà una repercussió mundial, situant Andorra com l'epicentre d'aquesta trama mafiosa i criminal, que es va lucrar i va incentivar el genocidi de Sierra Leone.
  Les implicacions que pot tenir la investigació de l'Audiència Nacional poden provocar un terrabastall sense precedents en la història del Principat. I és que en l'accionariat i en la direcció del negoci d'Orfund hi van participar importants "patums" del país, com els exministres Jordi Cinca i Càndid Naudi, o el germà de la baronessa Thyssen. També se sap que l'entitat Crèdit Andorrà era el col·laborador financer d'aquesta presumpta organització criminal.
  JORDI CINCA, EN L'ULL DE L'HURACÀ
  Concretament, a Jordi Cinca, actual president del Fons de Reserva de Jubilació (FRJ) i assessor estratègic del Govern de Xavier Espot, se'l considera el "cervell" d'Orfund. Consta que va viatjar en sis ocasions a l'Àfrica i que mantenia una estreta relació amb Manuel Terrén, fins ara l'únic acusat, i amb Fernando Fernández Robleda, que treballava pel traficant d'armes ucraïnès Leonid Minin a la zona de Libèria i Sierra Leone.
  Segons ha pogut saber LA VALIRA, part dels interrogatoris de dilluns passat del magistrat Alejandro Abascal i del fiscal Pedro Martín Torrijos es van focalitzar en determinar amb precisió el protagonisme de Jordi Cinca en el negoci dels "diamants de sang" i de les seves relacions amb Fernando Fernández Robleda i els traficants que venien armes al FRU.
  També hi ha proves documentals que vinculen Jordi Cinca amb el liberià Alhaji Sekou Fofana, que en aquella època era un home de máxima confiança del president Charles Taylor, condemnat l'any 2012 a 50 anys de presó per crims contra la humanitat per un tribunal especial de l'ONU. Alhaji Sekou Fofana era l'intermediari que fornia els "diamants de sang" de Sierra Leone a l'empresa Orfund i que garantia la protecció de les seves activitats en aquesta perillosa zona.
  REBUT PER MARC FORNÉ
  Segons va declarar dilluns un dels testimonis citats pel jutge Alejandro Abascal, i així n'ha quedat constància, Alhaji Sekou Fofana va ser convidat pels directius d'Orfund a visitar Andorra, en mostra d'agraïment per la seva col·laboració en fer prosperar el seu negoci. És més, durant la seva estada al Principat, aquest intermediari dels "diamants de sang" va ser rebut amb tots els honors per l'aleshores cap de Govern, Marc Forné (foto).
  A Orfund s'hi concentraven poderosos interessos econòmics i polítics d'Andorra i s'havia convertit com una mena d'"empresa d'Estat". Això explica que Marc Forné acceptés, de bon grat, reunir-se amb Alhaji Sekou Fofana. Anys més tard, el nom d'aquest intermediari va ser inclòs en la llista dels 50 màxims responsables dels crims de guerra perpetrats a Libèria, elaborada per la Comissió per a la Veritat i la Reconciliació d'aquell país africà.
  TERRATRÈMOL DEVASTADOR
  El terratrèmol judicial, polític i econòmic que està a punt de sacsejar Andorra té tota la pinta que serà devastador. Què pensen fer els coprínceps Emmanuel Macron i Joan-Enric Vives, responsables últims de tot aquest explosiu putiferi d'esclavatge, genocidi i corrupció que taca el bon nom del Principat?
  Després de les declaracions dels quatre primers testimonis hi ha expectació per conèixer les pròximes decisions que adoptarà el magistrat instructor de l'Audiència Nacional. Gosaran els mitjans de comunicació andorrans complir la seva funció social i informar la ciutadania del país sobre les novetats d'aquest gravíssim procediment judicial?