text: Els nous escenaris independentistes a les grans ciutats del Principat - El Temps
  Els nous escenaris independentistes a les grans ciutats del Principat
  Una finestra d'oportunitat s'obre per a l'independentisme a moltes de les localitats de més pes.
  La candidatura d'Esquerra Republicana a Sabadell celebra els set regidors obtinguts | Juli Fernàndez @julifernandez
  Viratge independentista en termes municipalistes al Principat. Esquerra Republicana s'ha postulat com la primera força en vots (818.837, un 23,49%) i en regidors (3.100) a Catalunya amb uns resultats inèdits a les eleccions municipals. Les victòries a Barcelona i Lleida han estat les més destacades d'una nova configuració del poder municipal independentista en què ERC i Junts per Catalunya han intercanviat les marques de fa quatre anys. JxCat s'ha situat tercer en nombre de vots, amb 535.940 (un 15,37%), i segon en regidors (2.794). ERC, pel seu compte, ha obtingut 308.000 vots més que fa quatre anys, tot seguint l'estela de la victòria del 28-A. En canvi, JxCat ha perdut 130.000 sufragis en comparació amb els que va obtenir Convergència el 2015. Globalment, ERC gaudeix de majoria absoluta a 256 municipis i de relativa a 85 més. I JxCat ha assolit la majoria absoluta a 303 municipis i relativa a 75. A més, el partit d'Oriol Junqueras ha guanyat en 19 dels 40 consells comarcals, mentre que JxCat ha estat la força més votada en 16.
  Esquerra Republicana ha guanyat l'alcaldia de Barcelona per primer cop des de la segona República. Ernest Maragall ha superat Ada Colau per cinc mil vots, però han empatat a deu regidors. El flamant guanyador republicà, en la roda de premsa de l'endemà del 26-M, estenia la mà a la candidata de Bcomú, Ada Colau, i a Elsa Artadi, de JxCat. A més, assenyalava que governarà la capital catalana perquè sigui la 'punta de llança' de la conquesta 'pacífica i democràtica' del dret a l'autodeterminació de Catalunya. Segons explicava Maragall als mitjans, el millor per la ciutat de Barcelona és un govern d'ampli espectre amb JxCat i els comuns. Durant la nit electoral, Ada Colau ja va expressar que "el senyor Maragall decidirà amb qui començar a parlar, però crec que la ciutadania de Barcelona demana un govern ampli d'esquerres". D'altra banda, la número dos de la llista de JxCat, Elsa Artadi, també va mostrar voluntat d'entesa perquè Maragall "formi un govern 100% independentista", però ambdues forces -ERC i JxCat- tan sols sumen 15 regidors, i faltarien sis per a la majoria absoluta. Són tres seients menys que dels que sumaven en 2015. El líder republicà, però, és sabedor que una triple entesa ERC, comuns i JxCat és ben difícil perquè els comuns s'autoexclouen si JxCat hi forma part i el mateix passa amb la formació d'Artadi si Colau entra a govern. Per aquesta raó, és probable que Maragall hagi de governar en solitari.
  D'altra banda, el probable futur alcalde de Barcelona ja ha descartat que els comuns pactin amb PSC i Cs per arribar a l'alcaldia ja que, segons ell, seria inversemblant a causa de les grans diferències ideològiques que els separen. L'endemà de la victòria republicana a la capital catalana, el dirigent independentista també valorava la hipotètica sortida del PP del consistori quan es proclamin els resultats definitius a l'espera del vot per correu. "Els resultats encara poden canviar. Si el PP forma o no part del consistori variarà les anàlisis", afirmava. I és que, si els populars perden els dos regidors que han obtingut provisionalment (amb el 5,01% dels vots), ERC n'obtindria un i el PSC l'altre. Si això és complís i ERC pactés amb els comuns, tots dos plegats arribarien a la majoria absoluta de 21 regidors sense necessitat de buscar altres socis. Cal esmentar que, malgrat que es mantinguin els dos representants populars, la suma de les forces constitucionalistes tan sols arriba als 16 regidors: PSC vuit i C's sis, més els dos del PP, xifres insuficients per governar
  Una marea groga ha aconseguit ha acabat amb l'hegemonia històrica dels socialistes a la capital de Ponent. Els republicans, amb Miquel Pueyo al capdavant, s'han postulat com a primera força per sobre el PSC per ben poc, només 81 vots. El candidat socialista, Fèlix Larrosa, que va arribar a l'alcaldia després del trasllat d'Àngel Ros a Andorra com a ambaixador espanyol, no ha mantingut els socialistes en primer lloc. Les dues forces, però, han empatat a set regidors. Tradicionalment, el PSC sempre ha governat Lleida -excepte durant dos anys, del 1987 al 1989, quan l'alcalde va ser Manel Oronich (CiU). Fins ara, la capital lleidatana havia estat un feu pels socialistes d'Antoni Siurana primer i després d'Àngel Ros. En les eleccions del 2015, no obstant, el PSC ja va patir una important davallada, tot passant de 15 a vuit regidors. La Paeria consta de 27 regidors i la majoria se situa en 14, una xifra que assolirien actualment ERC i PSC plegats. Per contra, a diferència del 2015, el PSC no pot ser investit amb l'ajuda de les forces de dreta 14. Els socialistes no poden tornar a repetir la formula ja que Ciutadans, el seu soci durant l'anterior legislatura, ha perdut un regidor respecte a 2015 i s'ha situat amb tres. Malgrat que el PP ha repetit els dos regidors, no són suficients per a la majoria. Tampoc suma una majoria sobiranista, perquè, tot i que ERC hagi aconseguit set regidors, Junts per Catalunya n'ha obtingut sis. Per tant, les possibilitats que s'obren per sumar una majoria són una suma del PSC amb ERC, d'una banda, o un acord dels republicans amb JxCat que atregui el suport del Comú de Lleida. Si els acords no són possibles, ERC té l'opció de governar en solitari perquè és la formació més votada a la Paeria.
  Girona és la ciutat més important que ostenta JxCat. Marta Madrenas hi ha guanyat amb nou regidors. En relació amb les cadires que en la legislatura passada aconseguí Carles Puigdemont, el suport ha minvat un regidor. Tot sembla apuntar que Madrenas governarà en solitari, ja que la formació Guanyem, d'influència cupaire, ja ha anunciat que no donarà suport a la successora del president a l'exili. Els anticapitalistes han escalat fins a la segona plaça, tot aconseguint sis regidors. Després que el padró del 2018 de la ciutat gironina superés els 100.000 habitants, la majoria del consistori passa de tenir 25 a 27 seients. I la majoria s'ha situat en els 14. Per aquesta raó, malgrat que ERC estigués disposada a investir l'alcaldable gironina no seria possible ja que els quatre regidors republicans no farien sumar la marca necessària. Els republicans, liderats per Quim Ayats, han aconseguit quatre regidors i han repetit el resultat de 2015. Sembla ser que Madrenas regentarà una legislatura més la capital gironina i consolidarà el fortí territorial de JxCat.
  A Tarragona, el candidat d'ERC, Pau Ricomà, té la possibilitat de desallotjar per primer cop el socialista Josep Fèlix Ballesteros gràcies als set edils obtinguts. Però el PSC ha estat la força més votada i empata a regidors amb ERC. El cas és que, de forma inaudita, una candidatura independentista pot governar Tarragona. Perquè això passés s'hauria de produir un pacte entre JxCat (tres regidors), comuns (dos regidors) i CUP (dos regidors), suma que arribaria als catorze que marquen la majoria. L'acord es contempla difícil, però pel cantó unionista, la suma PSC, C's i PP no és suficient per governar.
  Les eleccions municipals de Badalona han refermat la victòria del PP de Xavier García-Albiol amb onze regidors. La coalició de CUP i ERC, Badalona Valenta, ha quedat en segona posició amb set regidors al consistori. I el PSC d'Àlex Pastor, l'actual batlle, ha assolit sis regidors. Els comuns ratifiquen els dos regidors de la legislatura passada i JxCat recula per emportar-se'n un.
  La victòria popular acosta Albiol a l'alcaldia si Badalona Valenta i el PSC no formalitzen cap pacte de govern amb els comuns o JxCat. Ara, el PSC pot decidir l'alcaldia, ja que se situa com a partit frontissa entre el bloc d'Albiol i el de Dolors Sabater. De moment, Albiol ja ha reclamat el govern de la ciutat, Pastor ha demanat els vots a Sabater si no vol que mani el PP i l'ex-batllessa ha fet el mateix amb Pastor. A tall de precedent, en la legislatura passada, el socialista Pastor va recolzar Sabater per fer fora García-Albiol de la batllia. Però l'any passat, el socialista va encapçalar una moció de censura a través dels vots del PP per conquerir el consistori.
  La segona ciutat més gran en nombre d'habitants del Vallès Occidental (211.734) també podria tenir un alcalde independentista. En front dels deu regidors socialistes de Marta Farrés hi ha els set del candidat republicà Juli Fernández, que poden donar-li l'alcaldia si aconsegueix el suport de la CUP, JxCat i Podemos. Els cupaires han aconseguit ser tercera força amb tres regidors i els postconvergents n'han obtingut tres, també. Podemos ha rescatat un regidor. El pacte a quatre bandes sumaria 14 cadires, el nombre que marca la majoria absoluta. Si no es compleix, els socialistes governarien en solitari. Val a dir que es un pacte d'allò més complicat, ja que la CUP es pot mostrar reticent per la presència de JxCat. També podria passar que Podemos i C's brindessin el seu suport a Farrés, però no es probable que els liles s'alineïn amb els neoliberals taronges a l'hora de votar. Si els republicans no resolen el trencaclosques, els socialistes governaran, ja que són la llista més votada.
  La tercera ciutat del Vallès Occidental, Sant Cugat, ha estat guanyada de nou per l'espai de JxCat. Carmela Fortuny ha fet seus nou regidors, dos menys que fa quatre anys. CiU hi governava d'ençà del 1987 i enguany ERC ha superat la CUP com a segona força, amb sis regidors. La suma de quinze cadires consistorials de JxCat i ERC atorgaria una majoria còmoda als independentistes. En cas que els republicans no es posicionin a favor de Fortuny per constituir un govern amb majoria absoluta, la dirigent independentista pot governar en solitari. Com passa en diverses demarcacions, la CUP no participarà de pactes amb JxCat.
  Al cor de Catalunya també ha guanyat l'independentisme. ERC guanya l'alcaldia per primera en més de vuitanta anys a la capital del Bages a mans de Marc Aloy. ERC i JxCat han empatat a vuit regidors, però els d'Oriol Junqueras han sumat més vots. El postconvergent Valentí Junyent hi governava d'ençà del 2011, quan CiU va recuperar la batllia. El trident independentista, ERC+JxCat+CUP, suma prou sufragis per governar ja que supera la frontera de la majoria estipulada en 13 regidors. La CUP, amb tres regidors seria prescindible en un pacte entre ERC i JxCat, atès que totes dues forces sumen 16 regidors -estan empatats a vuit-, tres per damunt de la majoria absoluta.
  A la capital del Baix Camp, JxCat ha guanyat les eleccions amb set regidors seguida ben a prop per ERC, amb sis. Si la formació postconvergent aconsegueix el suport dels republicans i dels dos regidors de la candidatura municipalista d'Ara Reus podria governar amb majoria absoluta. Si no, els nacionalistes podrien governar en minoria. La candidatura transversal d'Ara Reus venia de ser la màxima força a l'oposició amb sis regidors.