text: La Diputació es persona com a part en la querella argentina contra els crims del franquisme - El Gerió Digital
  La Diputació es persona com a part en la querella argentina contra els crims del franquisme
  S'ha aprovat per unanimitat en el ple ordinari celebrat avui
  Dimarts, 15 de març de 2016 13:30h
  Una de les votacions que s'han fet durant el ple de la Diputació de Girona © ACN
  La Diputació de Girona ha aprovat personar-se com a part en la querella contra els crims del franquisme just el dia en què es compleixen 77 anys de l'afusellament del periodista gironí Carles Rahola a mans dels militars franquistes. Ho recordava aquest dimarts el diputat de la CUP, Lluc Salellas, tot dient que "ell és un dels centenars de gironins que el règim va assassinar". Aquesta formació ha estat qui ha presentat la moció i que ha aconseguit el suport de la resta de forces representades a l'ens.
  D'aquesta manera, la Diputació dóna suport a les ordres d'extradició i detenció contra les persones responsables dels crims i ho fa, "en honor als deu alcaldes gironins republicans assassinats pel franquisme i als milers de gironins represaliats pel règim i en suport a la xarxa ciutadana creada sobre aquest tema.
  Salellas ha afirmat que aquesta és la "querella de la dignitat i la democràcia" i ha carregat contra l'estat espanyol per no haver permès mai tirar endavant una querella com aquesta, "mantenint els drets i privilegis dels que van enfonsar el país durant 40 anys", i que "ha calgut anar a l'Argentina per poder-ho fer". És per això que, segons Salellas, la Diputació de Girona és també "més digne i més democràtica" amb el gest d'aquest dimarts. Es converteix així en la primera diputació catalana que decideix personar-se en la querella, al marge de les mocions de suport aprovades a ajuntaments de tot el país i altres institucions com consells comarcals. La moció dóna suport
  El portaveu d'ERC, Lluís Sais, ha afegit que el que s'ha fet avui és una "anomalia" perquè 40 anys després de la mort de Franco encara s'han d'aprovar mocions per reconèixer els crims d'aquell règim. Per la seva banda, el portaveu de l'equip de govern (CiU), Albert Piñeira, ha destacat que "cal perseguir els crims i els genocidis contra la humitat amb tota la força" per ser delictes que "no prescriuen". I ha afegit que és un acte "moralment exigible" per tal que "aflorin" aquestes "veritats històriques", tot recordant que encara hi ha 114.226 homes i dones que romanen en fosses comunes.
  Exigeixen a l'Estat i a la Generalitat que paguin el deute
  En el ple d'aquest dimarts també s'ha aprovat per unanimitat una moció on es reclama a la Generalitat el reconeixement i pagament del deute amb els ajuntaments. Aquesta moció, presentada pel PSC, ha aconseguit el suport de totes les forces després que el text hagi incorporat també dos paràgrafs que no hi havia inicialment i on es parla del mal finançament de la Generalitat per part de l'estat espanyol i de la necessitat "urgent" de canviar el sistema de finançament per resoldre el dèficit fiscal que pateix Catalunya. També s'insta al govern espanyol a reconèixer aquest deute i al seu pagament, en compliment de la disposició addicional tercera inclòs a l'Estatut de Catalunya.
  ERC i la CUP han coincidit a dir que aquesta és una moció en clau autonòmica i que caldrà reclamar el que l'estat espanyol deu un cop hi hagi la independència. "La recepta la tenim molt clara: marxar d'Espanya però això no vol dir que no caldrà recordar el que Espanya ens deu", ha subratllat el portaveu d'ERC, Lluís Sais. Per la seva banda, Salellas ha afegit que caldrà concretar el "repartiment d'actius i passius amb l'estat espanyol" un cop proclamada la independència.
  El portaveu del PSC, Juli Fernández, ha agraït les aportacions fetes de totes les forces a aquesta moció i ha respost a la CUP de la següent manera. " Vostès diuen que com que estem per l'estat propi això ja no caldrà però fins que això no arribi, caldrà garantir els recursos públics perquè els ajuntaments puguin donar els seus serveis; està bé que tothom treballi per un objectiu final però cal atendre el dia a dia a dia i el final, ja veurem com acaba". Tancant ja aquest tema, el portaveu d'ERC s'ha referit a la intervenció de Fernández i li ha dirigit les següents paraules: "És bo que vostè reconegui implícitament que la independència arribarà".
  La resolució es traslladarà a la Conselleria d'Economia i Coneixement de la Generalitat, als grups del Parlament i al govern espanyol.
  El ple ha aprovat les bases i la convocatòria del procés de selecció i cofinançament d'aquells projectes locals que es presentin a la convocatòria de la Generalitat per als Eixos 4 i 6 dels Fons Europeus de Desenvolupament Regional (FEDER) des del 2016 fins al 2020. Es tracta de projectes relacionats amb les energies renovables, l'eficiència energètica i el foment i protecció del patrimoni cultural i les àrees naturals d'interès turístic. La Diputació preveu destinar 4 milions d'euros a cofinançar el 25 % del cost d'aquests projectes, que suposaran una inversió total a les comarques gironines de 16 MEUR d'euros.
  La Diputació en cofinançarà el 25% i executarà l'obra o la instal·lació del bé que se sumaran al 50% que aportarà el FEDER. Finalment, els ens locals hauran d'assumir el 25% restant més l'IVA imputable a l'operació, una proporció que algunes formacions, com Independents de la Selva i ERC han subratllat que era massa elevada per les arques municipals i que caldria mirar de reduir. El president de la Diputació, Pere Vila, ha recollit aquesta petició i s'ha compromès a ajudar a pagar aquests imports d'IVA a partir del 2017, ja sigui mitjançant la reinversió dels sobrants de la dotació econòmica destinada als FEDER o mitjançant un expedient de modificació de crèdit.
  Aquest punt s'ha aprovat amb els vots a favor de CIU (14), ERC (8), PSC (3), IdS (1) i l'abstenció de la CUP (1).
  En el ple d'aquest dimarts també s'ha nomenat el nou diputat d'ERC Pau Presas, primer tinent d'alcalde i regidor d'Hisenda i Organització Municipal de l'Ajuntament de Cassà de la Selva. Presas substitueix així David Mascort que va ser nomenat secretari general d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat.