text: i la Consolació | enciclopèdia.cat
  Nom amb què també és conegudaFígols de les Mines
  Barri industrial del municipi de Cercs (Berguedà), a la confluència del torrent de Sant Corneli amb el Llobregat, que forma ací el congost de la Consolació, al peu de la carretera C-16 (antiga C-1411).
  Hi ha els jaciments de lignit (d'una àrea de 400 km2) que començaren a ésser explotats el 1906. Al començament dels anys vuitanta s'extreia una mitjana de 35.000 t mensuals que consumia gairebé íntegrament la tèrmica de Cercs. L'empresa explotadora (Carbons de Berga), que arribà a ocupar 1.120 treballadors, tancà l'any 1991. El santuari de la Consolació (642 m alt), que li dóna nom, és un edifici del s. XVII que fou decorat amb pintures de Viladomat; la imatge de la Mare de Déu de la Consolació és una talla del s XIII. El topònim de Fígols de les Mines correspon exactament al nucli que formen els barris de la Consolació i de Sant Josep.