text: Característiques de les violacions múltiplesModifica
  Sentiment d'hipermasculinitat. La societat d'avui en dia es caracteritza per seguir patrons de masculinitat tradicional, on contínuament els homes es veuen pressionats a seguir aquells patrons que conformen el "rol d'home". Entre aquets estereotips segueix imperant una idea de la dona com a instrument sexual, per tant, en la situació d'una violació en grup es produeix un augment de la sensació de poder per part del col·lectiu.[6]
  RevictimitzacióModifica
  Revictimització judicialModifica
  Es tracta d'aquella doble victimització que es produeix per part del sistema judicial i també el policial, que comprèn des del descrèdit cap a la versió de la víctima, com les preguntes realitzades o l'obligació de testificar repetides vegades, fet que sol causar un perjudici psicològic i emocional a la víctima.[14] També es pot produir aquesta revictimització per omissió, com succeeix en els casos en els quals per manca de recursos les víctimes no tenen el suficient espai temporal per tal de poder explicar com va ser el tipus d'agressió (sol ser un moment complicat per les víctimes i el procés d'aquesta es diferent al del curs judicial o policial) sinó que se'ls hi dona presa perquè ho facin, no respectant el procés emocional i psicològic de la víctima.[15] Un clar exemple d'aquesta doble victimització es pot obersevar en el vot particular de la sentència de primera instància del cas de "la manada",[16] oon el magistrat basa els seus arguments en una sèrie d'estereotips i presumpcions sobre la víctima i la seva actitud durant la violació. Aquets tipus d'arguments fixats en l'actitud de la víctima, parteixen de l'imaginari social de bona víctima i mala víctima, i traslladen la responsabilitat de l'acte de l'agressor a la víctima per no haver-se comportat aquesta tal com s'esperava que ho fes.[17]
  Revictimització en l'opinió públicaModifica
  ↑ Federici, Silvis. Caliban i la bruixa (en català). Primera. Barcelona: LA LLEVIR-VIRUS, p. 108-109. ISBN 9788492559855.
  ↑ Psicólogos, Grupo Miller. «La psicología del agresor sexual, entender quién es» (en castellà), 16-11-2016. [Consulta: 28 març 2020].