text: J.Edgar | PreViu Cultural
  Al llarg de la seva vida, J.Edgar Hoover va arribar a ser l'home més poderós d'Estats Units. Durant els seus gairebé 50 anys com director del FBI, no va haver res que li impedís protegir al seu país. Hoover va sobreviure a vuit presidents i a tres guerres, lluitant contra amenaces reals i imminents i saltant-se les regles sovint amb la finalitat de mantenir fora de perill als seus compatriotes.
  Els seus mètodes eren tan despietats com heroics, sent l'admiració del món el seu premi més cobejat i alhora el més difícil d'arribar. Hoover era un home que donava molta importància als secrets, especialment als dels altres i que no temia usar aquesta informació per a exercir autoritat sobre les figures capdavanteres de la nació. Comprenent que el coneixement és poder i que la por representa oportunitat, va utilitzar ambdós elements per a guanyar una influència sense precedents i construir-se una reputació que era tan formidable com intocable.
  A través dels ulls del propi Hoover, J. Edgar explora la vida i les relacions públiques i privades d'un home que podia distorsionar la veritat amb la mateixa facilitat amb la qual la va defensar durant una vida dedicada a la seva pròpia idea de la justícia, sovint dominada pel costat més fosc del poder.
  · Leonardo DiCaprio - J. Edgar Hoover
  · Naomi Watts - Helen Gandy
  · Josh Lucas - Charles Lindbergh
  · Ed Westwick - Agent Smith
  · Armie Hammer - Clyde Tolson
  · Dermot Mulroney Schwarzkopf
  · Judi DenchAnne - Marie Hoove
  Leonardo Wilhelm DiCaprio; Los Ángeles, 1974. Els seus estudis van ser discrets; no va anar a la universitat i va cursar ensenyaments bàsics a Los Àngeles, en la John Marshall High School. La seva dedicació al món de la imatge va començar en el camp de la publicitat per a la televisió, per a després participar en films de tipus divulgatiu. La seva primera aparició en pantalla va tenir lloc amb la pel·lícula Critters 3 (1991), un discret títol en el qual la por i un rar sentit de l'humor es donaven la mà.
  El seu debut com protagonista va ser en Vida de este chico (1993), dirigida per Michael Caton-Jones, on compartia cartell amb Robert de Niro; tot just contava amb 19 anys. La pel·lícula li va valer el Premi Nova Generació i les respectives candidatures al Globus d'Or i el Oscar al millor actor. A aquest títol ja va seguir una relativament abundant sèrie de produccions que d'alguna manera van contribuir a obrir-li pas en el tortuos camí de l´estrellat en el cinema nord-americà.
  Clinton Eastwood Jr., San Francisco 1930. El seu gran salt a la fama va ser en 1964, quan Richard Harrison i James Coburn van rebutjar el paper protagonista de Magnificent Stranger, de Sergio Leone, rodada a Almería. La pel·lícula va acabar titulant-se Por un puñado de dólares. Anecdòticament, Eastwood va haver d'aportar el seu propi vestuari, comprant el ponxo que seria famós en les següents pel·lícules de Sergio Leone.
  El 1968 va crear-la seva pròpia productora, The Malpaso Company (més tard Malpaso Productions), amb la qual ha realitzat totes les seves pel·lícules des de les hores. El 1971 decideix dirigir la seva primera pel·lícula, The Beguiled: The Story Teller, un documental sobre el rodatge del film El seductor, de Don Siegel, en el qual interpretava el paper principal. Experimentant com director i evolucionant cap a una etapa més creativa, realitza diverses pel·lícules seguides, interpretades per ell mateix. Destaquen Firefox, Impacto súbito, El jinete pálido i finalment El sargento de hierro.
  Ha estat guardonat amb cinc premis Oscar, un premio Irving G. Thalberg, cinc premis Globus d'Or, un premi Screen Actors Guild Award i cinc premis People's Choice Awards a més d'altres nombrosos premis internacionals. La seva dilatada carrera cinematogràfica s'estén de 1955 a l'actualitat.
  Excel·lent en gairebé tot, és pur Clint Eastwood . Aquí es troben la llum tènue i els seus matisos pictòrics, la seva cadència, delicadesa i l'apassionant retrat d'un home contradictori.
  A la pel·lícula han treballat el tema de la homosexualitat encoberta, però l'assumpte del travestisme ho han deixat fora. Fa poc ho va aclarir el propi director en una entrevista.