text: "El Gremi de Pagesos realitza activitats durant tot l'any"
  Fa unes setmanes que hem deixat endarrere la Setmana Santa. A Tarragona és un esdeveniment que la ciutat viu amb molta intensitat amb el treball intens de tots els gremis, germandats i confraries. D'aquests n'hi ha un que va més enllà de la Setmana Santa, es tracta del Gremi de Pagesos de Sant Llorenç i Sant Isidre que agrupa uns 650 agremiats actualment i la seva seu es troba a l'Església gòtica de Sant Llorenç. La seva activitat continuada el converteix en un gremi actiu i transversal, que vol mantenir l'esperit agrícola inicial i les tradicions. El gremi destaca perquè els seus misteris guarden tresors de l'arquitecte modernista i col·laborador de Gaudí, Josep Maria Jujol (Tarragona, 1879-Barcelona,1949). Enguany prepara els actes del 7è centenari de la seva fundació i la primera constància documentada. L'Agència Cristiana de Notícies FLAMA ha entrevistat el seu president, Raül Font, (Tarragona,1958) i també ha parlat amb altres dels seus membres.
  Meritxell Roselló per a Flama.info, 30 abril 19
  - Sou un Gremi amb força patrimoni artístic, amb moltes imatges de sants. Quin significat tenen?
  Raül Font (R.F.): Històricament el Gremi té dos pilars: el primer "la Confraria dels Bracers de Sant Llorenç", avui en dia en diríem la dels jornalers, fundada l'any 1405. Són aquells pagesos que no tenien propietats i anaven a treballar a jornal; l'altra braç o pilar que origina el "Gremi de pagesos és la Confraria dels Hortolans de Santa Magdalena" de la que tenim la primera constància escrita, l'any 1321. En un llibre de l'any 1640 recull que quan va entrar el braç de Santa Tecla a la ciutat, el 1321, darrere del rei Jaume II, hi anaven representants de la noblesa catalana i de l'Arquebisbe de Tarragona, amb el seus 8 bisbes sufraganis, és a dir, l'antiga província eclesiàstica i també, hi anaven les confraries. Es comenta que la Confraria d'Hortolans hi anava amb 80 hortolans amb la seva pròpia bandera. Aquesta constància deixa entreveure que la confraria tenia molta més antiguitat. Posteriorment a inicis del s.XVIII existeix un decret que obligà a la fusió dels dos gremis, i en conseqüència cadascuna de les dues confraries va aportar els seus patrons. Per un costat, els bracers aporten a Sant Llorenç i el 1640, un pagès de Tarragona, va regalar una imatge de Sant Isidre i aleshores el van agafar com a advocació. Així la confraria dels jornalers o bracers (treballadors) aporten Sant Llorenç i els pagesos propietaris que és la "confraria dels Hortolans", que el 1321 ja existia, aporten la figura de Santa Magdalena. Aquesta apareix en l'última imatge del retaule de l'Església de Sant Llorenç, segons l'Evangeli, el diumenge de Resurrecció, Magdalena se'n va al sepulcre i explica que confon a Jesús ressuscitat amb la figura d'un hortolà. Era lògic que es tingués per advocació a Santa Magdalena. Els patrons oficials del Gremi són Magdalena, Isidre, Llorenç i Sant Antoni que és el patró dels animals de peu rodó i dels domèstics; amics inseparables del pagès. Nosaltres per Sant Antoni beneïm els animals de companyia i més tard fem els Tres Tombs, en què beneïm els cavalls i ases que arriben aquí.
  - Quins actes teniu previstos pel 7è centenari de la Confraria d'Hortolans (1321-2021)?
  Carles Samper, secretari del Gremi de Pagesos i comissari del 7è centenari (C.S.): Celebrem la constància dels 700 anys del Gremi que data del s.XIV, 1321.
  Un dels actes més destacats per aquest any serà l'excursió a Terra Santa, al juliol, per seguir les petjades de Santa Magdalena. També tenim previst l'any 2020 o 2021 celebrar els Tres Tombs a "l'antiga". Com es celebraven abans? Doncs sortien de l'Església de Sant Llorenç (la seu del Gremi) donaven un tomb a la Rambla paraven a la plaça Corsini de Tarragona i es feia el sorteig d'un porquet, tot seguit es dirigien al barri del Serrallo on es celebrava un ball. Des del gremi fem una crida perquè la gent que hi participi es vesteixi d'època. També hem demanat que ens deixin presentar i fer el ciri pasqual l'any 2021, portar el braç de Santa Tecla i la custòdia de Corpus.
  - Quan teniu previst realitzar la presentació dels actes del 7è centenari?
  C.S: Tenim previst presentar-lo, però com que ara estem en període electoral, s'ha posposat una mica. En la comissió d'honor tenim la Consellera d'Agricultura de la Generalitat, Sra. Teresa Jordà, com a vicepresidenta; l'Arquebisbe de Tarragona, Mons. Jaume Pujol, com a president; i l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros; el president de la Diputació de Tarragona, Josep Poblet com a vicepresidents. Aquesta presentació volem deixar-la pel setembre, perquè entremig hi haurà les eleccions municipals i per tant, és possible que hi hagi canvis. A més estem pendents del canvi a la seu episcopal a Tarragona després que l'arquebisbe presentés renúncia.
  - Què era l'antiga Confraria dels Hortolans?
  R.F: Tradicionalment a Catalunya com a patrona dels pagesos i dels hortolans, que es el nom que rebien els pagesos, és Santa Magdalena. El nom hortolà seria el nom primitiu i a més, surt a l'Evangeli quan Magdalena confon Jesús ressuscitat amb un hortolà , per això el gremi d'Hortolans de Tarragona al s.XIV ja la tenia com a patrona. Per extensió si Tarragona era l'arxidiòcesi de la qual eren sufragànies tots els altres bisbats de Catalunya, entenc que a Catalunya la patrona de la pagesia hauria de ser Santa Magdalena. Per un element històric, que probablement el nostre gremi no vam saber defensar prou bé, i té més sentit que Sant Isidre i Sant Galderic. La denominació hortolans apareix a les actes del s.XIV, que era com s'anomenaven anteriorment als pagesos. La denominació pagès apareixerà al s.XVIII quan ens fusionem i apareix sota el nom de "Gremi de pagesos de Sant Llorenç i Sant Isidre."
  - Aquest any també han commemorat els 75 anys que el misteri de La Pietat va sortir en processó?
  Isabel Fuentes, presidenta Senyores de la Pietat (I.F): Es va celebrar una festa molt bonica, perquè vam recuperar els portants vius de l'any 1944, fins els que ho porten en data d'avui. Es va realitzar una eucaristia a finals de març a la catedral de Tarragona presidida per l'Arquebisbe de Tarragona, en què van assistir representants de l'Agrupació de l'Associació de Setmana Santa de Tarragona i altres confraries de Setmana Santa. Al final es van lliurar unes plaques commemoratives a tots els portants al llarg dels anys del misteri de La Pietat.
  - He vist que al seu gremi tenen una Secció de Senyores de La Pietat, amb la seva presidenta, Isabel Fuentes, representa la secció femenina del Gremi?
  I.F: La secció va ser creada el 1945. Nosaltres ens ocupem de diverses coses, però en general formem part del mateix equip del Gremi de pagesos de Sant Llorenç i Sant Isidre. Anem tots plegats en el mateix equip i la mateixa junta. Hi ha algunes tasques que realitzem la secció de senyores, en algunes feines ens ajuden els companys, però tot és un conjunt. Nosaltres estem dintre de la junta del gremi de pagesos, tot i que tenim la nostra "pròpia junta" i realitzem les activitats pròpies. L'activitat que realitzem més és la cura i el manteniment de l'Església de Sant Llorenç i del culte.
  - Quin artista va crear la imatge de La Pietat ?
  R.F: La imatge de La Pietat va ser destruïda la nit del 21 al 22 de juliol durant la Guerra Civil de tota la imatge l'únic que es va salvar va ser el Crist de l'antic misteri, del qual apareixien més figures com Santa Magdalena. Posteriorment es va encarregar a l'arquitecte modernista tarragoní, Josep Maria Jujol, la reconstrucció del misteri (pas) de La Pietat. Com a curiositat es parla que el rostre de la Mare de Déu estava inspirada en el rostre de l'esposa de Jujol, Teresa Gibert, germana de la que havia salvat el Crist del Sant Sepulcre. La pintura que hi ha en el misteri les lletres són traçades pel propi Jujol. Era arquitecte, però també era un artista polifacètic.
  - Vostès van ser els pioners en l'organització de la Setmana Santa a Tarragona, fins i tot abans que la Congregació de la Sang de Tarragona?
  R.F: Sí, és molt més antiga i de fet abans que s'instituís la Setmana Santa de Tarragona tal i com la coneixem ara amb el Divendres Sant, la Confraria dels Hortolans tenia la seva seu, abans de fusionar-se, a Santa Maria de Bell-lloc a la zona del Francolí, on hi ha unes ruïnes romanes. Hi ha constància documentada que l'antiga Confraria dels Hortolans organitzava el Via Crucis i les seves processons de Setmana Santa. A més queda recollit documentalment pel canonge-historiador, Sanç-Capdevila, que la Confraria dels Hortolans organitzava processons i actes propis de Setmana Santa a Santa Maria del Bell-lloc, fins i tot abans que existís la Sang de Tarragona. De fet durant una temporada quan va ser destruïda l'Església de Santa Maria de Bell-lloc , els hortolans de Santa Magdalena van ocupar durant un temps l'Església de Natzaret actual seu de la Sang de Tarragona.
  - La Segona edició del Ball Parlat de Santa Magdalena, es tracta d'una representació musical del retaule gòtic que presideix l'Església de St. Llorenç i St. Isidre?
  R.F: Fa uns tres anys nosaltres vam voler innovar amb el tema de la presentació del Opuscle (programa d'actes), després de 25 o 30 anys de realitzar el mateix format. En la presentació de l'any 2016 vam fer la representació de la "Jueva de Tortosa", l'any passat vam fer el "Ball parlat de Santa Magdalena," que està basat amb el ball parlat que van reconstruir a la Nou de Gaià en motiu del mil·lenari de la seva carta de vila, en què tenen per patrona Santa Magdalena i enguany hem representat "la Passió d'Albinyana" (Baix Penedès). Com que l'any passat el Ball Parlat de Santa Magdalena va tenir molt d'èxit vam decidir que aquest any es tornaria representar omplint l'església de nou.
  - Quines edats comprenen les persones que formen part del Gremi de Pagesos de St. Llorenç i St. Isidre?
  Pilar Ortiz: Hi ha molta gent jove però per motius de feina acostumen a venir poc per aquí. Des de fa una temporada s'han incorporat bastants infants. Les edats que comprenen es troben entre 6 fins als 90 anys. Hi ha agremiada la filla de l'arquitecte Jujol, Teresa Jujol i el seu germà.
  - Us anomeneu "Gremi dels Pagesos". Creu que manté l'esperit gremial encara?
  R.F: Som una colla de romàntics que ens aferrem a la tradició i als nostres avantpassats i pretenem mantenir viva aquesta tradició. Hem de pensar que la ciutat de Tarragona després de la Guerra Civil tenia 30.000 habitants, per tant ens coneixíem tots, el 80% de la gent que vivia a la Part Alta estaven vinculats amb la pagesia i els que no eren pagesos donaven servei als pagesos, per exemple: espardenyers, fusters o boters. Tarragona ha tingut des de sempre tradició agrícola amb una horta molt rica i això feia que hi haguessin famílies benestants que explotaven la terra. Un dels troncs bàsics dels nostres 650 socis són els fills, descendents, nets d'antigues famílies pageses, però puc dir amb orgull que en els últims anys s'han incorporat molta altra gent, que no tenien arrels de famílies pageses tarragonines. Aquestes incorporacions tenen devoció al Sant Sepulcre o La Pietat han enriquit el gremi a través de la Setmana Santa. L'estructura gremial es donava més a l'entorn urbà que al rural. Els gremis tenien grans funcions i en què, també es pot incloure el gremi de pagesos. La primera era la funció patronal, a Tarragona gestionaven el tribunal de les aigües fins el 1950, a més realitzava una funció d'arbitratge davant de conflictes; control duaner i, a més una funció de control d'activitat empresarial. Una altra funció era gairebé de "seguretat social". Per exemple, el gremi tenia cura del sosteniment de les terres dels membres més vulnerables realitzant una funció solidària. L'última funció gremial era l'advocació religiosa. Tanmateix El tribunal d'aigües va passar a l'ajuntament i el vam perdre, de manera que en aquests moments, només ens queda la part religiosa i de patrimoni. Aquesta és l'única església que hi ha a Tarragona que és propietat del gremi de pagesos i està inscrita en el registre de la propietat. Nosaltres no som una entitat que només realitza activitats per Setmana Santa, sinó que l'activitat dura tot l'any. Enguany ha incorporat la Coral Àncora, la més antiga de Tarragona, fundada per Josep Anselm Clavé (compositor català del s.XIX).
  - He observat que els membres del Gremi duen "espardenyes". Amb quina intencionalitat es duen?
  R.F: Sí, normalment són els portants dels misteris duen espardenyes i les persones de les bandes. Hi ha algun cas d'algun soci que també va a files amb espardenyes. La Congregació de la Sang de Tarragona, entitat que organitza la processó del Divendres Sant unint totes les congregacions, marca com a norma que la gent dugui calçat negre, però a nosaltres no ens diuen res. Els anys 80 anàvem amb sabata negra, però amb el ressorgiment de la Setmana Santa i quan es comencen a portar els misteris a l'esquena es retorna als elements de cultura popular. Som de les poques confraries que no portem cucurulla, anem amb cara descoberta i el nostre escut és el del Sant Sepulcre de Jerusalem, però no tenim relació directa.
  - Quines altres activitats organitzen a banda de la Setmana Santa?
  C.S: Per Sant Isidre que serà a mitjan de maig tenim previst la tercera jornada Jujoliana, dedicada a l'arquitecte Jujol organitzant una sèrie d'activitats i conferències. Això ens ho porta el Jordi Amenós i el vocal de patrimoni del Gremi que és el Josep Maria Boqueras, aleshores ell és l'encarregat de buscar els conferenciants i organitzar aquesta activitat que es realitzarà durant el matí. Aquest any la temàtica estarà dedicada a Santuari - Església de Montferri (Alt Camp) i després realitzarem una visita guiada per la Tarragona modernista. L'endemà tindrem la missa de Sant Isidre i el dinar de germanor. Per Santa Magdalena, el 22 de juliol, tenim una missa i un dinar de germanor. Per Sant Llorenç a l'agost tant sols celebrem una missa. Més endavant el gremi atorga uns guardons a totes les persones o entitats que han treballat per l'agricultura o que han ajudat al gremi. Aquests guardons es diuen de "Rec Major" o medalla de Sant Llorenç, el premi a la fidelitat per reconèixer a una persona que ha treballat per la Setmana Santa. També realitzem una excursió tradicional pels voltants de Nadal per dur el pessebre o diorama, que realitza un agremiat a una església o ermita d'algun poble. Per Nadal celebrem la Missa del Gall, després la festivitat de Reis i a inicis de l'any següent celebrem Sant Antoni i els Tres Tombs, i després tornem amb la Setmana Santa. Tot l'any el gremi de pagesos està actiu i realitzem activitats a diferència d'altres agrupacions de Setmana santa.