text: Des de l'any 1945 promocionant la sardana i la música de cobla. - Història
  En el camí dels Degotalls a Montserrat
  en el mur dedicat a Pep Ventura, hi figura
  aquesta placa conmemorativa del Pubillatge
  de la nostra vila l'any 1984.
  L'origen de la sardana és molt antic, una rotllana humana en moviment, preses les mans i marcant uns passos numerats ara cap a un costat ara cap a l'altre. S'han trobat imatges en unes terres cuites de Palàiocastre a la Creta del segle XV A.C. i d'altres que procedien de Xipre. El testimoni escrit és trobat al temps medieval en El Llibre vermell de Montserrat s XIV que descriu els romeus que s'esbargien ballant el ball rodó en vetlles diurnes i nocturnes devant de l'esglèsia.. És en el segle XIX quan el mestre Pep Ventura provoca una trasformació històrica i el contrapàs i les sardanes curtes les amplia fins a arribar al format actual. A començaments del s XX es converteix en una dansa que identifica el poble català.
  La sardana arriba a Sant Sadurní l'any 1903 de la mà d'un notari nascut prop de Banyoles de cognom Malagelada, persona molt culte i coneixedor de com ballar, comptar i repartir la sardana.
  El jovent de Sant Sadurni té ganes d'aprendre i el notari esdevé el seu mestre. Les ballades es feien amb piano en el Centre Català que després va passar a ser la Cambra Agrícola regida per la parròquia.
  L'empenta que va agafar la sardana en els anys 20 va ser esclatant,malgrat els entrebancs que hi posaven els governants de torn. La guerra 1936-1939 va trencar moltes il·lusions i moltes vides, però malgrat les dificultats, a principis dels anys 40, un grup de joves que estimava la sardana i el país, funden el "Fomento Folklorico y Excursionista" que quan va ser possible es canvià pel nom de
  FOMENT SARDANISTA SANT SADURNI.
  Amb els alts i baixos propis de tota activitat, la sardana assoleix uns forts nivells de popularitat els anys 50 i 60 en tot tipus de manifestacions:anelles de competició, concursos, ballades, etc. potser fent-la servir de bandera de catalanitat. El FSSS jugà un paper molt important durant aquests anys i el 1984 hi ha prou caliu a la vila per ser proclamada:
  A partir de l'any 1984 comencen a l'Ateneu els homenatges als més prestigiosos compositors que aporten un reconeixement cultural i mediàtic a la vila molt important, que queda refermat al celebrar-se des del 1988 al 1992 els Aplecs de sardanes de Can Codorniu.
  L'any 1995 hi ha un canvi de junta del FSSS i un dels primers objectius és recuperar l'Aplec, que va ser posible gràcies a l'acord amb Juve y Camps, Codorniu i Freixenet. Portaria el nom de
  APLEC CAPITAL DEL CAVA
  en principi ubicat al Parc de la Bòvila, recorrent en cas de mal temps al Col·legi Sant Josep, que des de fa uns anys ens deixa les seves magnífiques instal·lacions on les nostres celebracions guanyen en tots els sentits.
  Mirant enrera és significatiu que les sardanes agafin més embranzida quan se li posen pals a les rodes i quan el país recupera les llibertats, sigui més difícil que l'olla del fet sardanista segueixi bullint.
  Amb tot, el FSSS continua fidel al seu lema: Som un grup que estima la sardana i fem tot el que podem per promocionar-la.
  El nostre objectiu és seguir treballant amb l'ajut de tots els que vulguin col·laborar, per aconseguir situar la sardana que és la
  DANSA NACIONAL DE CATALUNYA
  en el lloc que es mereix i li correspont.
  L'any 2015 vam celebrar el 70è aniversari de l'entitat amb diversos esdeveniments, i vam fer el "pregó" el dia 6 de Fires.
  La nostra vila té moltes sardanes dedicades. Vegem-les ....
  Donem les gràcies als socis, patrocinadors, col·laboradors i públic en general per la seva col·laboració.