text: Lope Ximénez d'Urrea i de Bardaixí - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure
  Lope Ximénez d'Urrea i de Bardaixí, comte d'Aranda i senyor de Mislata[1] va ser virrei de Sicília.
  Era fill d'una família noble aragonesa que, al Compromís de Casp, va donar suport a Ferran d'Antequera. El seu avi matern era el poderós Berenguer de Bardaixí, Justícia d'Aragó. I també estava emparentat amb Domènec Ram, qui també havia estat president de la Generalitat, i a qui va substituir a l'arquebisbat de Tarragona. El seu pare es deia, com ell, Pero Ximénez d'Urrea, i era senyor d'Èpila i vescomte de Rueda camarlenc d'Alfons el Magnànim, conseller reial i lloctinent de València. La seva mare era Maria de Bardaixí, la seva tercera muller. El seu germà, Pero Ximénez de Urrea i de Bardaixí va ser President de la Generalitat de Catalunya.
  Va tenir dos matrimonis: el primer amb Beatriz Ruiz de Liori i el segon amb Catalina de Centelles,[2] amb la que va tenir dos fills, Lope IV Ximénez d'Urrea i Beatriz d'Urrea i de Centelles
  Vescomte de Rueda de Jalón, senyor de Trasmoz, Mata de Castelviejo, Benilloba, Urrea de Jalón i Salillas de Jalón i Mislata, fou nomenat comte d'Aranda el 1508, va participar en la conquesta de Nàpols durant la Guerra d'Itàlia de 1494–98 i fou nomenat virrei de Sicília[3] dos cops: entre el 1443 i el 1459 i el 1465 i 1475.
  Raimon Perellós Virrei de Sicília
  1443–1459 Succeït per:
  Joan de Moncayo
  Bernat Requesens Virrei de Sicília
  1465–1475 Succeït per:
  i Guillermo Peralta
  ↑ Josep Nicolau Bauzá, Lope Ximénez de Urrea com a nou senyor de Mislata pren possessió de dit lloc en 1477
  ↑ (castellà) Dichos y hechos del rey don Alfonso, Llibre tercer
  Obtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lope_Ximénez_d%27Urrea_i_de_Bardaixí&oldid=18483031»