text: Text of Eusebi Colomer i Pous: pensem en dileg - core.ac.uk .Eusebi Colomer i Pous: pensem en dileg
  Eusebi Colomer i Pous: pensem en dileg /
  JosEP C O R T A D A
  A Q U E S T A I.IEU SER LA C A R R E R A E N T R E V I S T A Q U E EL I'ARE C O L O M E R EU A B A N S DE D E I X A R - N O S EL
  PASSAT 2 7 DE NCVEMBRE. E l . NOSTRE ESFOR9 HA ESTAT L ' I N T E N T D ' E S B O S S A R EL PERFIL HUMA I
  INTEL-LECTUAL D ' U N T A L E N T DEL PENSAMENT DE CASA NOSTRA. ^^
  I El Centre Borja
  Mai no havia respirat aquella atmosfera. Vaig arribar a Sant Cugat amh tren, era divendres i venia de Girona. Era un d'aquests dies de tardor que s'aixecava gris, no obstant aixo no feia gaire fred. Aixo s, notava el canvi de temps, ja de bon mat la migranya comen^ava a fer de les seves... Cap a tres quarts d'onze entrava pe bell mig d'una carretera que es desvia de la principal, amb dues fueres de pltans a banda i banda. Al fons apareixia una edificaci voluptuosa. Era el Cent re Borja. L'atmosfera d'espiritualttat que s'anava contagiant a mesura que m'endinsava en el centre era igualment voluptuosa. El cancell era tamb gran. A ma dreta dins una cambra hi havia una senyora que de seguida vaig endevinar qui era per l'aspecte i la xerrada que hi vaig teir dimarts passat per telfon. Em va fer passar al rebedor: una cambra amb dues o tres taules i unes quantes cadires sof. Vaig espcrar-me entre cinc i dcu minuts, un temps d'or per anar preparant tres o quatre papers per a prendre notes i sobretot per a reposan A veure si aquella migranya minvava d'una vegada... Vaig veure entrar per una altra porta un borne gran, alt i un xic calb, de cabells blancs. Em va encaixar la m, em vaig disculpar pe retard, tot i que ni en va fer cas, vam seure, pero de seguida es va aixecar per ajustar la finestra d'aquella cambra on s'escolava un aire frese... Em vaig fixar en una petita creu que duia al trau de l'americana, Tnic signe del seu hbit. En conjunt es percebia un home vital i sobretot es respirava amb el seu somriure constant aqviella afabilitat amb la qual to thom el caracteritza i que era de les poques refercncies, per no dir Tnica, que en aquells moments el meu cap era capa^ de reteir
  T , Girona, punt de parten^a -5 e' '- ,-
  Aix tu tamb ets de Girona, vinga dones, som-bi... -_. | Aquests foren els seus primers mots. La migranya ja s'csvaia, el meu nic afany en aquells moments era
  quedar amarat d'aquella personalitat... ,.. qu record de Girona?... la Catedral, quina grandesa, s tan gran! Em semblava que escoltava en Pa. No es tractava de la grandesa planiana del poder i la poltica, mes
  aviat l'Eusebi Colomer volia transmetre la grandesa d'all espiritual... ...el silenci que transmeten aquells carrerons, jo m'hi escapoUa i m'hi conjbnia amb el seu silenci, era
  ja el meu sentiment de religiostat. Neix el 14 de maig de l'any 1923 al nmero 16 de la carretera de Barcelona i creix al nmero 7 del
  mateix carrer, en una casa de nova planta obra de l'arquitecte Mas; s el mes gran de sis germans, tot nois. Ct)m ell diu... -i
  ... vaig ser l'hereu sense herencia d'una familia benestant de la petita burgesia catalana. i
  |il8] 86 Revista de Girona / nin. \SH mai
  El record de! pare
  Del seu pare en guarda un gran record, el menciona de bell anruvi com un home gneros i obcrt, amb interessos culturis i arrstics, coneixedor deis llocs de la provincia on anaven sovint d'excursi, empresari del ram deis materials de construcci...
  ... el pare tenia una fabrica de mosaics i era represenlant de ['empresa de ciments Asland i deis radiadors i santaris Roca. En esclatar la Guerra Civil els sindicalistes es ^ van emparar de l'empresa del pare, no obstant aix, aquests no se'n sortien i van haver de contractar el pare com a director. ell a canvi els va demanar que tamb em contractessin a mifentfeines de mosso.
  El recorda tamb com un catalanista militant, c\uc s impat i tz amb la Lliga, pero que der iva finalment vcrs Acci Catalana Republicana. Com a represen tan t d 'aquest part ir seria regidor del primer ajuntament repblica ..
  ...a casa el catalanisme el mamvem. Record que en venir el rei Alfons XII a Girona, acompanyat del dictador Primo de Rivera, el pare ens va prohibir sortir al bale i fu abaixar les persianes. Per aquells matetxos anys, sortem una tarda de la novena de Sant Jordi, amb la cinta de les quatre barres al trau i. p vet aqu que ens esperava a jora la guardia civil a cavall, amb els sabres desenibeinats! Son coses que no s'obliden.
  La posic poltica del seu pare a inicis de la Repblica l'emfatitza per la premsa que Uegicn a casa...
  ...a casa hi arribava La Publicitat / El Mati, per descomptat tamb La Vanguardia.
  El sentiment d'una certa por tant abans com un cop acabada la guerra es fu present a casa seva. Recorda una conversa que el va impressionar entre el seu pare i un seu oncle de Barcelona poc abans de les darreres eleccions. El seu oncle, empresari tamb, prevea la inevitabilitat de conflictes. Al seu pare l'espantava la visi d'un pas dividit entre dretcs i esquerres, el front d'ordre i el front popular...
  ... aix fu que a partir d'aquell moment abandones la poltica activa i es dones de baixa d'Acci Catalana. Aix i tot, tenia prou reladons amb els poltics en actiu per a agengar, amb el governador civil, el Sr Oliva, la sortida de Girona del bisbe Cartanyd, en cotxe oficial, fins alport de Barcelona.
  Aquest posicionament poitic del seu pare mai no l'involucraria prou com per patir davant ccrtes posicions radicis tant d'una banda com de l'altra, no obstant aixo, diu...
  ... quan van entrar a Girona els militars, el pare es vapassaruns dies tancat a casa per si de cas. Se'm va fer inevitable parlar de com vea el seu pare la seva vocaci religiosa... ...no li va agradar gaire al pare que em fes jesuta, s ciar, jo era l'hereu, pero ja ho tenia ben decidit.
  En canvi a la mare s, de seguida li va agradar, era una dona moltpiatosa. Aix s, tot i sentir que I em perda, el pare no s'hi va oposar mai ni em va fer cap retret Desprs, amb el pas deis anys,
  n'estaria molt cofo de teir un fill jesuta. El carcter del seu pare en certa manera el marcara: la seva catalanitat, la seva obertura d'esperit i la
  visi d'aquell home burgs que s capa9 de trencar morlles i apropar-se a posicions de centre esquerre es reflecteixen en la d'un fill que tambe destaca per la seva catalanitat i que estigui on estigui no talla mai les ales a una comprensi oberta de la veritat que cerca l'home.
  Revista de Girona / iim. 188 m-.^ jiiny l'-)98 87 [M9]
  S ' ' : ^ ^ ^ jf 'fT'^^
  L'estudiant jove ^ f j;
  Recorda molt h la casa on viva i el magatzem que hi tcnicn al darrere. La seva vida d'estudiant transcurre a cavall entre l'institut ais matins i els Maristes a les tardes...
  ... com feien forga nots. En els Maristes ens expUcaven mes o menys el mateix que a l'institut. Recorda els matins, la sortida de l'institut per aquells carrerons estrets que el conduen vers la pla^a de
  la Catedral que els servia de pati.. . ,,, all bi Jugvem i record que vea la Catedral molt gran..., i el silenci que s'ht viva/ A vegades,
  quan faltava algn professor, jo m'enfilava escales amunt, entrava dins la immensa au i m deixava agafarper la presencia silent de Du.
  Recorda les assignatures i els professors Pius Burch, els dos Costa, el blanc i el negre, la Fustagueres, etc. EU era fort en Uetres: literatura, historia, filosofa, que l'apassionaven, i afegeix...
  .,, tenia molta memoria, el professor ens preguntava sempre qu s'havia explicat el dia abans i jo era capat; de repetir-bo fil per randa.
  La vida d'estudiant al llarg de la seva vida noms s'atura durant el perode de la guerra que no li permet acabar el batxillerat. La seva vocaci s l'estudi amb Temprernta inesborrable d'allo religis.
  I ' La Companyia de Jess, els inks -a f" I
  El sentiment religis diu que sempre l'ha dut dins seu i que s el pare Falau qui l'invita a ingressar dins els jesutes un cop acabada la guerra; el record seu l'emfatitza com a referent en la seva vida...
  ...el record com un borne molt obert al jovent, d'una gran generositat, molt entregat a tothom; els darrers anys els vapassar a FontUles amb els malalts de lepra.
  El dia de sant Josep de l'any 1941, entra en els jesutes. El noviciat el realitza al monestir de Nostra Senyora de Verucla i queda impressionat per la bellesa deis monestirs cistercencs i els seus claustres. Aqu hi recorda la primera iniciaci a la pregara, l'estudi quasi de manera exclusiva i intensiva del llat i grec, la lectura i les primeres traduccions deis clssics, com la de les Gergiques de Virgili. L'any 1945 tomarla per anar a Sarria i cursar filosofa. Els jesutes deixen Girona al voltant deis anys cinquanta i el retorn a la seva ciutat natal ja seria irreversible. Sens dubte els jesutes son en certa manera els representants d'una mena d'nteMectualtat...
  ... / els nius d'intel-lectualitat ban estat sempre perillosos, cosa que ha propiciat de vegades l'expulsi i, si mes no, les tensions i elsproblemes tant a dins com afora... F
  Amh tres anys de filosofa i quatre de teologa completa el cicle obtenint la llcenciatura en filosofa (1948) i teologa (1949-1953). Es ordenat sacerdot el maig de 1953. No pot realtzar una part de la carrera a l'estranger a causa de l'aUament que es patex d'en^ de la segona guerra mundial. Acabada la llcenciatura filosfica, ja de seguida va perfilar el seu futur...
  ,,. quan es fan els comptes de conscincia, on cadasc comparteix les inquietuds i preocupacions tant d'aspecte personal com de fundonament de la mateixa Companyia, el Provincial de la Companyia ja em va dir que impartirla Historia de la Filosofa. s a partir de llavors que be dedicat quasi tota la meva vida a aix.