text: El foc castiga la Baixa Segarra | Jordi Panyella | barcelona | Societat | El Punt Avui
  El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra + El foc castiga la Baixa Segarra E-mail
  Un hidroavió atacant l'incendi de la Baixa Segarra, on ahir va ser Pere Aragonès, que va demanar col·laboració als ciutadans, com la dels pagesos que van llaurar els camps de conreu EFE / ACN.
  El foc castiga la Baixa Segarra.
  El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra El foc castiga la Baixa Segarra E-mail
  La Baixa Segarra crema. El paisatge situat al nord-est de la Conca de Barberà, sota la comarca que capitaneja Cervera, i amb un parell de municipis pertanyents a la veïna Anoia, va viure ahir el segon dia consecutiu de foc, un foc molt violent que va posar els equips d'emergència en una situació de "molt estrès", segons va reconèixer David Borrell, inspector en cap dels Bombers de la Generalitat. El que dissabte a un quart de quatre de la tarda va començar com un foc en camps de conreu, ahir ja s'havia convertit en el pitjor incendi de la temporada, que a la nit continuava actiu després d'haver calcinat gairebé 1.400 hectàrees de terreny, entre bosc i camps. La majoria del terreny afectat, 940 hectàrees, és forestal.
  Durant tot el dia d'ahir, la principal preocupació dels bombers era que no es declarés cap altre gran incendi al país, perquè la virulència de les flames obligava a destinar-hi tots els efectius disponibles i un altre sinistre els hauria portat a reduir el nombre de bombers i aparells aeris que treballaven a la Baixa Segarra.
  Mentre els bombers treballaven intensament per aturar el cap del foc, que es dirigia cap al municipi de Sant Martí de Tous, a la cua del sinistre, en el punt d'ignició, els Agents Rurals treballaven en la investigació de l'origen del foc. No ha transcendit encara quina en podria ser la causa, però segons va explicar Joan Delort, màxim responsable d'extinció d'incendis, es treballa en dues hipòtesis. Les flames van començar en un camp situat al punt quilomètric 25 de la carretera local C-241d, al terme municipal de les Piles, però molt a prop de Santa Coloma de Queralt. Aquesta proximitat del foc amb una carretera fa pensar en una negligència humana o en un origen mecànic.
  Des d'aquest punt, el foc es va allargassar, com si fos una pinzellada d'esquerra a dreta damunt un paper, amb un cap d'incendi molt violent que dificultava molt les tasques dels bombers. Després que dissabte les flames passessin per Bellprat –on s'han cremat més de 1.000 hectàrees– i Santa Maria de Miralles, ahir es dirigien de manera amenaçadora cap a Sant Martí de Tous.
  Tan perillosa era la situació que a última hora de la tarda es va decidir confinar la població de Santa Maria de Miralles i Sant Martí de Tous i fer desallotjar la urbanització de Ca n'Aubareda, cap on es dirigien les flames empeses per la marinada.
  David Borrell va explicar que es tracta d'un foc que al seu cap fa "moltes carreres" i aquest fet feia témer que en qualsevol moment pogués saltar i estendre's. El potencial de foc de l'incendi és de 5.000 hectàrees. Els Bombers de la Generalitat van demanar la col·laboració dels pagesos, per tal que llauressin els camps, i van rebre el suport d'efectius del govern espanyol, que hi va enviar avions i personal de l'exèrcit.
  Per l'acció de les flames es van haver de desallotjar 53 masies disseminades pels municipis afectats i dos grups de joves que estaven de colònies a la zona. El castell de Queralt, al terme de Bellprat, va quedar envoltat de flames i tot l'entorn natural que tenia als peus, calcinat.
  Al lloc de comandament de l'incendi, s'hi va desplaçar ahir el president de la Generalitat, Pere Aragonès, i la presidenta del Parlament, Laura Borràs. El president va requerir la col·laboració dels ciutadans, als quals va demanar que aquests dies evitin activitats de risc al medi natural.