text: Richard Dawkins critica la intolerancia religiosa, al recibir el honoris causa de la Universitat de València
  El rector destaca la faceta divulgadora i la qualitat científica del professor britànic
  El professor Richard Dawkins ha estat investit aquest dimarts doctor honoris causa per la Universitat de València en reconeixement a la seua tasca com a etòleg, teòric de l�evolució i divulgador de les idees darwinistes. El professor Dawkins s�ha distingit per la seua brillant i apassionada defensa de la ciència i el racionalisme.
  L�acte d�investidura s�ha celebrat al paranimf de l�edifici històric de la Nau, al qual han assistit a més de l�equip rectoral, encap�alat pel rector Francisco Tomás, el director general de Política Científica de la Generalitat, Vicente Bellver. Els padrins de Dawkins han sigut els professors Vicente Roca i Andrés Moya, i la laudatio ha sigut llegida pel professor Enrique Font. Entre els assistents han estat el president del Consell Valencià de Cultura, Santiago Grisolia, i l�ex president de la Generalitat Joan Lerma. A més, entre el públic destacava una trentena d�estudiants de biologia.
  Richard Dawkins ha estat a la Universitat i les seues declaracions davant la premsa han estat tan polèmiques com cabia esperar. El científic ha manifestat que el papa Benedicte XVI �o és estúpid o és ignorant o malintencionat� en referència a les declaracions contra l�ús del preservatiu realitzades per Benedicte XVI la setmana passada durant la seua visita a l�Àfrica. Dawkins ha denunciat que si els ciutadans es prenen seriosament les paraules del papa �tindrà sobre la seua responsabilitat la mort de milions de persones�.
  Dawkins es declara ateu, humanista i escèptic. Com a comentarista de ciència, religió i política el professor Dawkins és un dels intel�lectuals més coneguts del món en llengua anglesa. El seu recolzament a la campanya �Probablement Déu no existeix�, difosa en els autobusos de Londres i altres ciutats europees, li ha donat una popularitat afegida.
  En referència a aquesta campanya de publicitat afirma que �va ser un poc de diversió. De fet va ser recolzada per grups cristians�. Respecte al �contraatac� d�alguns grups religiosos amb campanyes a favor de Déu, ha assenyalat que tots �tenim llibertat d�expressió de manera que si la gent vol posar anuncis en els autobusos a favor o en contra de Déu són lliures de fer-ho�. Per a Dawkins, està bé que la gent pense per si mateixa perquè quant més ho facen �hi haurà més possibilitats de que no creguen en Déu�. Dawkins s�ha mostrat partidari de que a l�escola s�estudien totes les religions com a part de la història.
  El científic ha criticat la doble moral de l�Església i ha dubtat de la sinceritat del Vaticà en l�acceptació de les teories darwinistes. Per a Dawkins �el papa Juan Pablo II semblava més sincer en el seu suport a les teories de l�evolució però Benedicte XVI no ho pareix. De tota manera, el Vaticà actual no sembla tan entusiasta en recolzar el darwinisme però no li queda més remei, no hi ha altra via�.
  Investigació amb cèl�lules mare
  El professor britànic s�ha mostrat content perquè el president nordamericà Barak Obama �haja al�at la prohibició de fer recerca amb cèl�lules mare�. A més, ha destacat la importància de la formació científica en els ciutadans. �Les coses van mal en les parts del món on l�educació científica està prohibida, sobretot per a les dones que són, a més, les que eduquen als seus fills. La gran esperan�a és que l�educació científica augmente en aquests llocs�, ha explicat.
  Dawkins reconeix que �no necessàriament tot es pot explicar. Ara bé, allò que no puga explicar la ciència no ho podrà explicar res� i com a exemple ha posat q�estions referides a què es la vida o per què estem ací.
  Pel que fa al canvi climàtic, el científic ha apuntat que no es produirà una catàstrofe com la del cretaci (que va provocar l�extinció d�espècies fa 65 milions d�anys), .l�evolució continuarà però adverteix que això no és excusa per a no comen�ar a posar les mesures que frenen la catàstrofe.
  El professor Dawkins és un destacat científic i divulgador. Aquesta darrera faceta l�ha dut a no disposar del temps necessari per a la recerca. Així i tot afirma que malgrat que troba a faltar la recerca científica, en realitat amb els seus llibres ja en fa. En aquest sentit apunta que a més d�arribar al gran públic, alguns científics destaquen que la lectura de les seues obres els ajuda a trobar claus per a replantejar-se coses i investigar. Per a Richard Dawkins la ciència és �útil, poètica, inspiradora i ajuda a créixer�. Per això, pensa que �una de les coses més importants del paper dels científics és comunicar la ciència a un públic tan ampli com siga possible i, per això, s�han d�usar paraules que tot el món entenga�.
  Per la seua banda, el rector Francisco Tomás, ha qualificat Dawkins com un científic brillant i alhora treballador constant. El rector s�ha referit a Richard Dawkins com �un dels intel�lectuals més influents i amb major projecció pública de les darreres dècades. Ha dut a terme una extraordinària tasca de promoció del pensament evolucionista, amb una sorprenent capacitat per a explicar el fet evolutiu i les seues conseq�ències en termes accessibles a tota persona culta. És, en definitiva, una figura indispensable per a comprendre la cultura contemporània�. El rector ha continuat en dir que a banda de �l�excel�lència científica de Dawkins, cal destacar la seua eficàcia divulgadora�.
  Per la seua banda, el professor Enrique Font ha destacat en la laudatio la faceta de Dawkins com �ateu militant i bel�ligerant que ha participat en un gran nombre de debats en els quals ha exposat les seues idees sobre la relació entre ciència i religió. Enfront dels que afirmen que ciència i religió són compatibles perquè s�ocupen d�assumptes diferents, Dawkins defén que en realitat ambdues aspiren a contestar les mateixes preguntes: l�origen de l�univers, per què estem ací, el significat de la vida�. �Si algú creu en Déu diu Dawkins, ha de fer-ho per altres motius, però no perquè ho necessite per a explicar el món. Per a molts, un món sense Déu, sense religió, desprove�t de qualsevol dimensió sobrenatural, és un món fred, gris, depriment. El pintor Francis Bacon va definir la vida com �un tràgic absurd entre dos buits�. Aquesta visió pessimista de la nostra pròpia existència contrasta amb el lema de la campanya dels autobusos ateus a què Dawkins ha donat suport obertament: Probablement Déu no existeix, així que deixa de preocupar-te i gaudeix de la vida�, ha destacat el professor Font.