text: Gestió Cultural Universitat de Girona: Comunicar el Procés
  Dins del marc de la Setmana Rahola, el passat 19 de febrer es va celebrar una taula rodona a la Sala de Graus de la Universitat de Girona on periodistes catalans van parlar sobre la seva experiència professional i el paper dels mitjans de comunicació davant el debat català per excel·lència: el procés sobiranista.
  Sota el lema "Processant el procés. El paper dels mitjans de comunicació en el debat sobiranista" i amb Oriol Mas (cap d'informatius de TV Girona) com a moderador, els assistents a l'acte van poder escoltar in situ a Jesús Badenes (redactor de política del Diari de Girona), Jordi Grau (director d'El Punt Avui Comarques Gironines i director adjunt d'El Punt Avui), Albert Requena (periodista i delegat de Catalunya Ràdio a Girona) i Jaume Serra (director de Continguts de la Cadena Ser a Catalunya).
  El debat va començar amb una breu presentació de cada ponent en la qual exposaven com vivien el procés català com a professionals de la informació. Jordi Grau, per exemple, va demostrar públicament la seva posició a favor de l'independentisme com a única solució per salvar l'statu quo català. Tot i que considerava que la voluntat dels catalans per l'autodeterminació tenia un rerefons històric, va reconèixer que no s'havia normalitzat fins ben entrant al segle XXI, com a reacció davant molts pactes fallits amb l'Estat Espanyol, com ara l'Estatut d'Autonomia. Els altres ponents van mantenir la seva imparcialitat respecte el procés, tot i que van coincidir en que inevitablement "afecta a tothom", tal i com va dir textualment Albert Requena.
  Per la seva transcendència en la societat catalana, els periodistes van parlar sobre el deure i la responsabilitat dels mitjans de comunicació en informar sobre el procés, no només a Catalunya, sinó en tot l'Estat. Així doncs, Jesús Badenes va exposar que el Diari de Girona,que tot i ser una empresa privada treballa com un mitjà públic, enfocava el procés en l'àmbit gironí, però sense deixar de banda l'anàlisi a nivell general. Per altra banda, Jaume Serra parlava de la comunicació a nivell estatal, exposant que la Cadena SER feia programacions especials a tot l'Estat sobre el debat sobiranista.
  Es van valorar els mitjans com a "arma d'estat" i eina democràtica que pot influir en la visió global d'un territori. Per aquest motiu, estaven d'acord en què és important que la visió del periodista no afecti l'opinió de l'oient, lector o espectador. Encara que Jesús Badenes va dir que l'objectivitat periodística era una utopia, va donar especial importància en que un mitjà de comunicació fos plural i mostrés diferents punts de vista. De la mateixa manera, Jaume Serra acceptava que l'atmosfera en la que viuen els periodistes és determinant en les seves idees, però que el periodisme de qualitat ha de separar aquest sentiment d'identitat de la realitat que tracta. "És difícil separar les emocions, hi ha coses que no es poden evitar", va textualment el periodista de la Cadena SER de Catalunya.
  Arrel d'això, Jordi Grau considerava que els mitjans públics de fora Catalunya, tot i no declarar-se unionistes, no havien sigut prou plurals o imparcials a l'hora de tractar el debat del procés. "Per això és impossible que ens entenguin", deia el periodista d'El Punt Avui, referint-se a que la població de l'Estat Espanyol no ha tingut informació de qualitat per valorar la situació. Contràriament, Jesús Badenes el va rebatre, defensant que hi havia molts periodistes plurals a l'Estat. A més, va afegir que sovint els mitjans es centraven massa en el debat sobiranista i oblidaven altres temes importants, com ara els moviments socials de Salt.
  Finalment, es va parlar sobre el paper de les xarxes socials als mitjans de comunicació. Sense excepció, tots els ponents van acceptar que, avui en dia, els periodistes s'han d'adaptar a les xarxes i fer-ne ús. Malgrat que Internet i la Web 2.0 siguin una gran font d'informació, no sempre ofereixen dades veraces i contrastades. És aleshores quan el paper del periodista pren valor, ja que garanteix un filtre de qualitat informativa.