text: Resums aloma; mercé rodoreda - Ensayos universitarios - 1330 Palabras
  Institut El Til·ler 2011-12
  Departament de Tecnologia Informàtica – 4ESO Base de dades: Relacions Activitat 6 Fulls 5
  Ara ja sabem què és una taula, oi? Doncs per ajudar-nos en l'explicació utilitzarem l'exemple de la biblioteca que hem utilitzat anteriorment. Tal hi com ja s'ha comentat, una taula és un llistat d'informació disposat en files i columnes, essent cadafila un registre (les dades d'un sol llibre) i cada columna, un camp (les dades dels autors dels llibres). Partint d'aquesta idea, en la taula llibres hi posarem les dades relatives als llibres, i serà la taula central de totes, doncs representa la informació principal. Però també voldrem posar altra informació, potser no tant important, però sí també necessària. Per exemple, voldrem saber dadesdels autors de cada llibre, de l'editorial, del tema, etc. i d'altres aspectes que ens podrien ser útils. Per tant, imaginem que quan volem donar d'alta un llibre nou haguéssim de donar d'alta cadascun d'aquests aspectes. Seria molt llarg i costós. Per evitar-ho, es va pensar en compartir la informació, és a dir, crear diferents taules amb contingut específic. Així, totes les dades completes de:   Les dades de les editorials les posarem en la taula Editor. Les dels país a la de Pais. Dels temes, ho farem a la taula de Temes, etc.
  I ja només ens quedarà disposar en cadascuna d'elles un camp comú que compartiran entre elles i la taula central Llibres. Aquest camp serà un tipus codi, que ocuparà poc espai i permetrà establir la relació entre la taula Llibres i cadascuna de les altrestaules esmentades. Fent això guanyarem:  Estalviem espai i guanyem temps. No caldrà escriure les dades de cada autor més que un sol cop. Així, de l'autor Cervantes, només caldrà escriure tota aquesta informació un sol cop: Miguel de Cervantes Saavedra / Alcalá de Henares / 29/19/1547 / Autor clasico español, etc. Quan donéssim d'alta un segon llibre d'aquest autor, no caldria repetir tota aquestainformació, només el codi 001 que seria el que identifica a aquest autor en la base de dades. Evitem errades a part d'estalviar espai en la base de dades, cosa evident, també evitem errades d'escriptura, doncs no seria igual Cervantes que Cervantes o que Cerbantes, o que cer vantes… Tindrem una informació homogènia. Sabem que sempre que a la taula de llibres en el camp autor hi posem un 001 esreferirà a aquest autor i no a un altre.
  Tipus de relacions Les relacions poden ser:    Relació 1 a 1. Relació 1 a n ó el que és el mateix: n a 1 Relació n a n
  Per poder explicar aquests conceptes posarem un exemple de la nostra base de dades Biblioteca, i més concretament la relació entre les taules: Llibres i Llengua. En la imatge següent es poden veure unes quantes relacions jacreades:
  Les relacions entre les taules dependran del raonament previ sobre la informació. Així, segons això, obtindrem unes modalitats o d'altres de relacions. Fem els següents raonaments per entendre les relacions entre les dues taules de l'exemple:  En una base de dades de llibres, un llibre pot tenir varies llengües; i en el cas d'una llengua en podem tenir en la nostra biblioteca més d'unllibre. Això ens planteja una modalitat concreta de relació: relació n a n (varis a varis). Seria una modalitat de relació no consistent, que cal evitar. Si el plantejament és que un llibre no pot tenir més que una llengua; una llengua pot tenir varis llibres. Aquest cas seria un exemple de relació 1 a n (d'un a varis o bé de varis a un) Seria la modalitat de relació millor i a la que hem detendir. Per últim, si es donés el cas de que un llibre pot tenir només una llengua, i una llengua només té un llibre en la nostra biblioteca, això ens donaria una relació del tipus 1 a 1 (u a u). Aquest cas no seria real, però si en podem trobar d'altres en els quals això es pugui acomplir. Aquesta relació només es fa puntualment, i pot permetre unir les dues taules en una si veiem que és el cas....
  ...1 Aquella tarda de començaments de primavera, Aloma no parava de pensar en aquell pobre gat. Anant carrer avall va sentir l'olor d'un foc i l'espetec de branquillons. Allò li va fer recordar el seu germà, Daniel, que s'havia suïcidat. Ella vivia amb el seu germà gran, Joan, amb la dona d'ell, Anna, i amb el fill de tots dos, Dani. Al mig dia el seu cunyat va enviar un telegrama dient que s'estaria un temps allà a Barcelona. A la tarda Aloma va agafar el tren...
  ...EJERCICIOS TEMA 4. ESTRUCTURA DENTARIA. (Diciembre 2010) 1. Indica a qué pieza/s dental/es se refieren las siguientes descripciones. Puede que las descripciones no correspondan a ninguna por ser falsas: a) Piezas anteriores: b) Bordes incisales: c) Caras oclusales de dientes anteriores: d) Piezas posteriores: e) Bordes incisales de dientes posteriores: f) Caras oclusales: g) Caras palatinas: 2. Completa los espacios con la o las...
  ...Capítol 1. Al principi s'explica com trien el nom d'Aloma, Aloma segueix la vida d'un gat, que un vigilant mata. Compra un llibre, i fa que es deixi unes cortineses en un quiosc, i al anar a buscar-les es queda sense diners i ha de tornar caminant en un dia de pluja. Capítol 2. Explica la vida d'una família que havia viscut a una casa abandonada que es veia desde la finestra de l'Aloma. Daniel estima l'Aloma, però no la respecta massa. Aloma es descepciona,...
  ...1. BIOGRAFIA. Mercè Rodoreda i Gurguí naix a Barcelona, al barri de Sant Gervasi, el 10 d'octubre de 1908. La seva infantesa és solitària. D'una banda és filla única i, de l'altra, no es relaciona amb infants de la seva edat perquè només va a escola entre els set i els deu anys i, encara, en dos centres diferents. Creix en un ambient de barri tranquil i envoltada de l'amor del seus pares i, sobretot, del seu avi, que li sap inculcar la passió per la lectura i...
  Plan de seleccion personal Historia unidad 1 Tecnologia de redes Consulta Paq tur Biografia jean-jacques rousseau