text: L'escarabat menjapalmeres ja s'estén a la meitat de les comarques del litoral
  Els experts temen que la primavera provoqui un rebrot de l'insecte, que ha destruït 484 arbres
  La plaga del morrut de les palmeres s'estén sense aturador i ja ha estat localitzada a la meitat de les comarques del litoral, on es concentra el major nombre d'aquests arbres. Les altes temperatures de l'hivern no han ajudat a mantenir dins el cau l'insecte, encara que s'ha alentit el procés, i els experts temen que la bonança que es preveu a la primavera provoqui un nou rebrot colonitzador de l'escarabat que afecti desenes d'arbres nous. De moment, les últimes dades recollides pel servei de Sanitat Vegetal estableixen en 484 les palmeres infectades, de les quals 326 s'han pogut tallar i 158 encara queden per arrencar.
  De Riudoms al Baix Camp i fins a Vidreres, a la Selva. Aquesta és l'extensa zona afectada, de moment, per la plaga de l'escarabat que malmet les palmeres, el morrut roig o Rhynchophorus ferrugineus Olivier. L'insecte s'ha convertit en un maldecap per als tècnics del servei de Sanitat Vegetal del Departament d'Agricultura des del setembre passat, quan es van descobrir els primers exemplars de palmera canària infectats a Pineda de Mar, al Maresme. En aquest període, i amb dades d'aquesta mateixa setmana, s'han comptabilitzat un total de 484 palmeres afectades, de les quals 326 ja s'han tallat i 158 encara queden per ser arrencades.
  ALERTA A LA PRIMAVERA
  El responsable del servei de Sanitat Vegetal del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, Jordi Giné, es mostra poc esperançat a eradicar la plaga «en un termini breu». «Ens enfrontem a un autèntic depredador que s'estén amb molta rapidesa, i malgrat que actuem amb contundència descobrim més casos cada dia», assenyala el responsable. De fet, s'espera que aquesta primavera l'escarabat ataqui amb més virulència.
  La comarca que s'ha vist més afectada per la invasió del morrut ha estat el Maresme, amb 393 casos, i, en concret, dos municipis: Pineda de Mar, al nord, i Vilassar de Mar, al sud. El primer acumula 118 casos i el segon, 90.
  Originari del sud-est asiàtic i la Polinèsia, s'ha adaptat sense problemes al clima temperat del litoral català. A més, la zona costanera ofereix el major nombre de palmeres, que adornen els passejos marítims i que representen el seu hàbitat natural. Malgrat que el morrut es pot alimentar de diferents espècies de palmera, a Catalunya els exemplars afectats fins ara corresponen a la de tipus canari.
  Tot i que l'única solució efectiva per als arbres infectats és arrencar-los i destruir-los –per evitar que l'insecte es propagui–, des de l'inici de la plaga també es fan servir mesures preventives a les palmeres sanes. La més habitual és aplicar insecticides a la part de les fulles, a l'ull de la palmera, i posteriorment embolicar-la amb un plàstic. El morrut nidifica a l'interior del tronc de l'arbre i pràcticament no es pot detectar fins que ja és massa tard per salvar la palmera. Des que es va descobrir el focus de Pineda, els consells del servei de Sanitat Vegetal que s'han donat als ajuntaments han estat orientats a reduir les podes massives.
  La plaga del morrut no és, però, un mal que tan sols afecti Catalunya. Grans zones del País Valencià, Andalusia i les illes Canàries també han hagut de sacrificar milers de palmeres.
  Les primeres aparicions a l'Estat espanyol són de l'any 1995 a les províncies de Granada i Màlaga, i posteriorment, el 2004, va ser detectat al País Valencià. A Catalunya, el primer focus es va localitzar al Vendrell, al Baix Penedès, el 2005.