text: Proposta per a la recuperació del Bosc de Can Deu | Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859
  Proposta per a la recuperació del Bosc de Can Deu
  Actualitzat a 23 de febrer de 2016
  Més de 1.400 persones han participat en les jornades de recuperació del bosc de Can Deu
  La superfície total reforestada ha estat de 6 hectàrees.
  S'han plantat un total de 5.000 plançons de pi blanc, alzina i pi pinyer.
  Les jornades han estat organitzades per la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, propietària i gestora de la finca, amb el suport del Grup BBVA, principal patrocinador de les activitats de l'Espai Natura.
  Les jornades de recuperació del bosc de Can Deu realitzades els passats diumenges 20 i 27 de gener i 14 i 21 de febrer han finalitzat amb un èxit rotund de participació, superant amb escreix les expectatives.
  En aquestes jornades, cadascun dels dies ha estat dedicat a la reforestació d'un dels quatre accessos principals al bosc, que per aquest motiu presenten un sòl més compactat i on la regeneració natural del bosc és molt més difícil que a la resta de la finca.
  La superfície que s'ha reforestat, 6 ha, ha estat repartida entre les quatre zones, de manera que cada jornada s'ha treballat 1,5 ha aproximadament amb un total de 5.000 plançons plantats de pi blanc, alzina i pi pinyer.
  Però el major èxit de les jornades ha estat el gran nombre de persones que s'han interessat en participar-hi. La previsió inicial era comptar amb unes 150 persones per jornada, però ja des del primer moment es va veure que aquest nombre quedaria notòriament superat pel gran interès i compromís de la ciutadania, així es van doblar el nombre de places disponibles en funció dels plançons disponibles, la capacitat organitzativa i el material disponible. A les persones inscrites prèviament, a més, s'han de sumar tots aquells passavolants que es van afegir directament a les zones de treball, fins arribar a un càlcul de més de 1.400 persones participants.
  Des de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 es va convidar participar-hi a diverses entitats de la ciutat representatives del ric teixit social de la ciutat: associacions veïnals, entitats vinculades a la protecció i difusió del medi ambient, entitats cíviques i de caire social. Molts del participants han vingut mitjançant la col·laboració d'aquestes entitats, i és de destacar el fet que totes quatre jornades han tingut un caire familiar i intergeneracional, amb avis, pares i fills col·laborant en aquesta activitat d'esperança de futur.
  Però la reforestació del bosc és molt més que el fet puntual de plantar. Des de l'endemà cal tenir cura dels plançons per afavorir al màxim la seva adaptació al nou entorn. És per això que estan programades actuacions de seguiment de la plantació amb reg de suport i desbrossada d'esbarzers, que es realitzaran l'últim diumenge de maig i els tres primers diumenges de juny d'enguany.
  És important que aquesta implicació i compromís de la ciutadania continuï durant els propers mesos, ja que l'èxit del creixement i evolució d'aquests plançons dependrà en bona part de la bonança climatològica, però també, del seguiment i manteniment que se'n faci. És per això que des de la Fundació agraeixen la participació dels ciutadans en aquestes jornades però demanen que aquesta participació i compromís es mantingui en el temps, ja que és un període molt important i delicat en aquest estat d'arrelament i creixement dels plançons.
  Des de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 i el Grup BBVA, organitzadors de les jornades de recuperació del bosc de Can Deu, es fa una valoració molt positiva, tant pel que fa la participació i implicació de la ciutadania, com dels resultats de la feina feta, que s'aniran veient al llarg del temps.
  També cal agrair la col·laboració de l'Associació de Defensa Forestal (ADF). En totes aquestes jornades els voluntaris de l'ADF hi han estat presents proporcionant l'aigua per al reg d'establiment amb els seus vehicles i donant consells al públic participant.
  Podeu trobar fotografies de la jornada de recuperació del bosc del passat 24 de gener a: https://www.flickr.com/photos/espai_cultura_sabadell/albums/72157664271912209
  També podeu ampliar la informació consultant les notes de premsa que s'han enviat anteriorment:
  https://www.fundaciosabadell.cat/la-fundacio-antiga-caixa-sabadell-1859-fa-una-crida-perque-la-ciutadania-col%E2%80%A2labori-en-el-reg-dels-plancons-plantats-al-bosc-de-can-deu/
  https://www.fundaciosabadell.cat/exit-de-la-primera-jornada-ciutadana-per-a-la-recuperacio-del-bosc-de-can-deu/
  https://www.fundaciosabadell.cat/el-bosc-de-can-deu-un-any-despres-de-la-ventada-2/
  https://www.fundaciosabadell.cat/sinicien-les-tasques-de-reforestacio-del-bosc-de-can-deu-amb-la-col%C2%B7laboracio-de-les-entitats-de-sabadell/
  Podeu trobar fotografies dels efectes del vent al bosc de Can Deu a:
  https://www.flickr.com/photos/espai_cultura_sabadell/albums/72157649320549918
  NOU! Us recordem que la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 té un nou web on es pot consultar la programació d'activitats, l'adreça és www.fundaciosabadell.cat
  Actualitzat a 7 de gener de 2016
  Actualitzat a 17 de novembre de 2015
  COMISSIÓ TÈCNICA PER A LA RECUPERACIÓ
  DEL BOSC DE CAN DEU
  Document base de conclusions de la comissió sobre com dur a terme la regeneració del bosc
  Els usos del Bosc.
  Els futurs usos del bosc continuaran sent els que van originar l'interès de Caixa Sabadell quan va adquirir la finca: l'ús social, tant en el vessant d'esbarjo com en l'educatiu; i l'ús com a protectora de la biodiversitat. També es contempla un ús productiu limitat encaminat a obtenir recursos per a la implementació de la gestió del bosc. Per aquest motiu s'establiran diferents zones al bosc on l'ús prioritari serà el social, d'altres de protecció i altres d'explotació.
  En principi no es contempla realitzar rompudes per a crear nous camps de conreus, donat que els ja existents són camps dedicats a cereals de secà que no donen rendiment econòmic però sí ecològic (mosaic paisatgístic i biodiversitat) conjuntament amb els conreus veïns.
  Cap a quin model de bosc volem arribar.
  El tipus de bosc que es considera més apropiat per assolir els diferents usos previstos és el d'un bosc mixt d'alzines i pi blanc amb presència de roures i de totes aquelles espècies acompanyants enriquidores de la biodiversitat. Aquesta opció s'ha escollit en funció de:
  Un increment de la biodiversitat tant de la flora com de la fauna associada.
  Un millor comportament de la massa forestal davant de les pertorbacions que en el cas d'un bosc uniforme. En el cas de produir-se ventades, períodes de sequera o incendis l'afectació al bosc serà menys greu amb una forest mixta.
  L'estructura del bosc supervivent, amb rodals on s'ha conservat la pineda i altres en que hi ha quedat un alzinar incipient. Aquests rodals poden servir com a font de llavors per a la regeneració natural del bosc.
  Cal no demonitzar el pi blanc donat que es tracta d'una espècie ben adaptada a l'entorn vallesà, amb un creixement ràpid que contribueix a proporcionar una coberta als plançons d'alzina. A més, cal tenir en compte la presència d'una capa calcària a poca fondària a les zones planeres del bosc on el creixement del pi és més fàcil que el de les alzines.
  3) Actuacions per afavorir el model de bosc desitjat
  En primer lloc s'ha realitzat un plànol del bosc on s'han localitzat els rodals on ha quedat arbrat del bosc anterior a la ventada i s'ha caracteritzat com són aquests rodals: espècies arbòries presents i mides. Aquest plànol servirà com a "fotografia inicial" o punt de sortida del nou bosc. A partir d'aquest plànol s'observa que dins l'àmbit del bosc de Can Deu es poden trobar a hores d'ara quatre tipologies diferenciades:
  L'antiga pineda ara sense arbrat. Hi ha un gran nombre de nous plançons espontanis d'alzina i roure i s'hi està desenvolupant un sotabosc de matollar. En aquestes zones caldrà controlar que el creixement del matollar no acabi ofegant els plançons arboris.
  Zones molt freqüentades pels usuaris del bosc amb el sòl molt compactat i amb molt poca vegetació. Són els espais més propers als accessos i difícilment s'hi donarà regeneració natural: voltants de Sant Julià i de Sant Vicenç, voral de l'aparcament de la carretera de Matadepera i àrea veïna de Vallehermoso.
  Zones arbrades amb alzinar als eixos dels torrents i a les fondalades.
  Zones arbrades amb illes de pineda sobrevivent on també hi ha un sotabosc d'alzines.
  Per tal d'assolir el bosc mixt que es pretén l'opció triada és la de deixar actuar la regeneració natural. La reforestació només es contempla de fer-la més endavant en el cas dels rodals en què la regeneració natural no sigui reeixida o bé en aquells indrets en què l'alta freqüentació hagi deixat el sòl molt compactat (com és el cas de l'entorn de les esglésies de Sant Julià o de Sant Vicenç de Verders).
  S'establiran una sèrie d'àrees de seguiment de la vegetació que serviran com a punts de control de la regeneració del bosc a partir del desenvolupament dels exemplars d'arbres que hi siguin presents i del seu entorn. Anualment es valorarà si caldrà intervenir en algun rodal en cas que la dinàmica del regenerat no sigui tal i com es pretén. A cadascuna d'aquestes zones es marcaran aproximadament 50 exemplars per al seu seguiment amb controls anuals en finalitzar els períodes de creixement de la primavera i de la tardor.
  La major part de les soques es deixarà al bosc per a servir com a font de nutrients i per a què contribueixin a la infiltració de l'aigua de pluja i per a retenir el sòl en zones de pendent. En cas de ser necessari només es retiraran les soques de zones molt transitades o de la vora d'algun camí, en especial si aquestes poden ser un entrebanc per als usuaris.
  Conforme el creixement dels arbres es vagi consolidant, la gestió del bosc incipient s'encaminarà a assolir un bosc amb unes densitats poblacionals òptimes. Passat un torn de quinze a vint anys es gestionarà el bosc per anar incorporant arbres joves que contribueixin a la regeneració del bosc mixt substituint gradualment els arbres adults, però mantenint part d'aquests per a sevir com a zones de cria d'ocells i petits mamífers.
  4) Recuperació de la xarxa de camins i senyalització
  El bosc de Can Deu tenia una xarxa de camins molt extensa que permetia combinar diferents itineraris. Un cop es restaurin les pistes utilitzades per les feines forestals es mantindrà la xarxa de camins preexistent, però es demanarà als usuaris que no surtin dels camins per evitar crear-ne de nous i malmetre la regeneració de la vegetació.
  Les àrees de seguiment es marcaran amb estaques i cordills i es posaran rètols informant de què són i per a què serveixen i demanant als usuaris que ho respectin. Davant la possibilitat que alguns brètols els malmetin, convindria que siguin barats i fàcils de substituir. També es recuperarà part de la senyalització prèvia (senyals indicatius).
  Amb la pèrdua del bosc de Can Deu hi ha hagut una gran preocupació ciutadana reflectida en els oferiments de col·laboració per part d'entitats i particulars. La regeneració del bosc ofereix la possibilitat de diverses actuacions que poden realitzar-se amb personal voluntari, ja sigui individualment o a través d'entitats o escoles. Algunes d'elles només es podran realitzar sota la supervisió de tècnics per evitar danys a la vegetació o per l'ús de maquinària:
  Seguiment de la vegetació. Caldrà fer una formació mínima dels voluntaris interessats per tal que puguin reconèixer les espècies que caldrà identificar i per a omplir la fitxa de seguiment. Només caldrà realitzar dues visites de control a l'any per omplir les fitxes, però fóra bo que un cop al mes fessin visites per comprovar l'estat de la parcel·la.
  Actuacions de reforestació de rodals. En principi als rodals de Sant Julià i de Sant Vicenç. Més endavant es podria ampliar a algun rodal si calgués. Es podrien dedicar unes jornades específiques a aquests rodals. A part convindria "responsabilitzar" als assistents amb el manteniment dels plançons.
  Jornades específiques d'ajut a la regeneració del bosc. En funció de l'evolució del bosc es podran plantejar actuacions puntuals destinades a afavorir els nous plançons que hi creixin: treure herbes per a reduir la competència; estassada de matollar per reduir el risc d'incendi forestal, selecció de tanys …
  Jornades puntuals dedicades a campanyes específiques. Dedicades a fomentar la sensibilització dels ciutadans amb la conservació de l'espai forestal es podrien oferir-se en diferents èpoques de l'any: campanya de retirada de brossa; jornades destinades a sensibilitzar als usuaris del bosc a tenir-ne cura…
  Projecte pedagògic d'evolució del bosc, "Juguem a fer ciència"
  A partir de la comparació de la dinàmica dels diferents rodals (zona sense desemboscar, zones de creixement natural i zona replantació) i de les parcel·les de seguiment, es poden organitzar jornades pedagògiques que mostrin com reacciona el bosc davant les pertorbacions i quines estratègies són les més adequades a l'hora d'afrontar-ne els efectes.
  De cara al públic escolar es poden realitzar jornades similars més multitudinàries i també incorporar adaptacions a la nova realitat en els circuits pedagògics existents de coneixement del bosc. Per als alumnes de secundària es planteja la creació d'un nou circuit dedicat a la gestió i evolució del bosc.