text: El president visita el municipi i anuncia l'aprovació d'una nova llei d'asil molt més restrictiva
  5 min. París 17/01/2018 00:00
  651x366 Agents de la policia fan retornar a Itàlia immigrants que intentaven arribar a França. / PIERO CRUCIATTI / AFP Agents de la policia fan retornar a Itàlia immigrants que intentaven arribar a França. / PIERO CRUCIATTI / AFP
  Que el malson del camp de refugiats de Calais no es repeteixi. Emmanuel Macron va voler enviar ahir aquest contundent missatge en la seva primera visita com a president en aquest municipi, símbol de la crisi migratòria a França i passatge obligat per a qualsevol president de la República. Macron va visitar fins i tot un centre d'immigrants a Croisilles, a una hora i mitja de Calais, i va intercanviar unes paraules amb alguns immigrants, en alguns casos amb l'ajuda d'un traductor. Malgrat això, es va mostrar inflexible.
  "Tenim el deure de protegir els que estan en perill", va recalcar Macron durant la seva visita, abans d'afegir que França "no pot acollir milions de persones que viuen en pau al seu país". Es referia així als "immigrants econòmics". Per això, el govern francès té previst aprovar un projecte de llei d'asil i immigració que resulta especialment sensible. El ministre de l'Interior, Gérard Collomb, el presentarà a finals de febrer.
  El projecte de llei preveu que hi hagi més expulsions, perquè França "no pot acollir tothom", en paraules de Collomb; allargar la durada legal dels estrangers sense papers en els centres de retenció administrativa (de 45 a 90 dies) i ampliar-ne les places (de 1.300 a 1.700), i reduir el termini del procés de les demandes d'asil de 14 a 6 mesos. Un altre objectiu és accelerar els processos: el sol·licitant d'asil tindrà 90dies (en comptes de 120) per presentar la seva instància. A més, si l'oficina francesa de protecció dels refugiats i apàtrides refusa l'asil, el sol·licitant disposarà de dues setmanes (en comptes d'un mes) per presentar recurs. El temps d'espera per obtenir una cita amb la prefectura, però, és d'un mes.
  "Ho estem fent tot perquè el trànsit il·legal al Regne Unit no sigui possible. Calais no ha de ser una porta d'entrada oculta cap a Anglaterra", va dir Macron davant de les forces de l'ordre a la caserna de la Gendarmeria del municipi. El president va anunciar "una prima excepcional" per als policies de Calais segons el seu rendiment, i que a partir d'ara l'Estat s'encarregaria de donar menjar als immigrants. També va lamentar "manipulacions" i "mentides" sobre l'acció de les forces de l'ordre en aquesta zona de França, malgrat que s'han establert "sancions" si no es compleix el codi deontològic.
  Feia referència així a les múltiples denúncies d'algunes associacions amb qui Macron també es va reunir ahir a la tarda, que acusen els policies de ser els autors de la destrucció de les tendes de campanya i de la confiscació de les pertinences personals dels immigrants. Segons aquestes organitzacions, els agents tiren als camions de les escombraries les pertinences dels immigrants després d'una operació de dispersió per evitar precisament que es creïn nous camps improvisats de refugiats.
  Segons les associacions, unes 600 persones -entre 350 i 500 segons l'Elisi- continuen malvivint a Calais per intentar traspassar el canal de la Mànega, quinze mesos després que l'anomenada Jungla de Calais (així es coneixia l'antic camp de refugiats) fos desmantellada. Llavors unes 8.000 persones esperaven l'oportunitat de fer el salt al Regne Unit.
  L'objectiu del viatge de Macron d'ahir era parlar amb cadascun dels actors d'aquesta crisi migratòria que afecta particularment aquest departament del nord de França, i (de)mostrar que el govern està disposat a escoltar. "Rebre'ns només és un pretext que no serveix per a res", declaraven des de L'Auberge des Migrants. Aquesta associació i Utopia 56 es van negar a reunir-se amb el president.
  El centre d'immigrants que va visitar ahir Macron és un dels centres d'acollida i examen de situacions (CAES) que es van crear l'agost del 2017 després de la sentència del Consell d'Estat -la màxima instància judicial de França en matèria administrativa- que reconeixia "tractes inhumans i degradants" cap als immigrants i obligava les autoritats públiques a "crear dispositius d'accés a l'aigua" perquè les persones estrangeres poguessin "beure, dutxar-se i rentar la roba". Aquest centre, però, s'adreça només a persones que pretenen sol·licitar asil i que es troben afectades pel Reglament de Dublín. És per això que els immigrants de Calais que veuen Londres a l'horitzó només hi passen uns dies per recuperar-se del fred i intentar creuar la frontera.
  Vaga de funcionaris de presons
  La vaga general que des de dilluns segueixen almenys 139 dels 188 centres penitenciaris de França va obligar ahir la ministra de Justícia, Nicole Belloubet, a fer acte de presència a la presó de Vendin-le-Vieil (Pas de Calais). És en aquest centre -el mateix on anirà a parar Salah Abdeslam quan l'extradeixi Bèlgica- on un detingut jihadista alemany, Christian Ganczarski, el cervell de l'atemptat contra la sinagoga de l'illa de Djerba el 2002, va agredir amb arma blanca tres vigilants. Els treballadors penitenciaris protesten pel dèficit de personal i la falta d'adaptació de les estructures per a presoners violents com Ganczarski.