text: per Marc Busquets, Reus, Catalunya | 4 d'agost de 2021 a les 08:00 |
  I és que el projecte inicial de l'estació es va arribar a adjudicar el 2009, per 54,7 milions d'euros, però es va quedar en un calaix temps després. De fet, i quan en el trascurs d'aquesta última dècada l'han reivindicada, alguns agents implicats han apostat en ocasions per una alternativa "més austera però funcional" per a l'equipament, com ara un baixador. Fa ben bé dos anys, i en el marc d'una comissió de la qual formen part el Ministeri de Foment, el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat, i els consistoris de Tarragona, Reus, Cambrils, Vila-seca i Salou, es va impulsar un estudi de viabilitat de la infraestructura.
  El projecte inicial estava projectat al sud de l'Aeroport de Reus, sobre el ramal de connexió del corredor mediterrani amb la línia de l'AVE entre Madrid i Barcelona. L'estació, d'uns 56.000 metres quadrats, estava projectada a una distància equidistant de Reus i Tarragona, en un espai proper a la T-11 i a l'AP-7. L'elevat cost, d'una banda; i els retards en la construcció del corredor, de l'altra, van acabar per fer que l'equipament i la seva excecució quedessin aturats i sense terminis.
  Si s'analitza el paper dels ajuntaments, cal destacar l'entesa entre diversos municipis del Baix Camp i del Tarragonès per reclamar més i millors infraestructures, així com l'acord al qual van arribar l'any 2018 el batlle tarragoní, Josep Fèlix Ballesteros, i el reusenc, per demanar a Foment que "mantingués" el seu compromís amb l'estació d'alta velocitat de Reus, "en igualtat de condicions amb amb l'Aeroport de Girona". I és que el ministeri havia avançat, mesos abans, la seva voluntat d'enllaçar el Prat amb la base aeroportuària del nord del país.
  El més destacat, Economia, Reus, alta velocitat, infraestructures, xarxa ferroviària, aeroport de Reus, estació intermodal