text: Revisió de 19:57 30 abr 2015 (editar)
  Revisió de 13:11 6 dec 2015 (editar) (desfer)
  m (Text reemplaça - 'muntanya' a 'montanya')
  En [[1563]], El senyor Bazán de Silva i Álvarez, marqués de Santa Cruz, construïx en la cima del pic Aïdour d'Orà la fortalea de Santa Cruz. En [[1568]], El senyor Juan d'Àustria visità Mers-el-Kebir i Orà.
  Els Judeus d'Orà no van tindre vida fàcil en els espanyols, considerats com a enemics de la religió. Els Judeus que viuen en L'Aín Ravin i Blanco van ser expulsats d'Orà pels espanyols des de [[1669]] i van haver d'anar-se'n a viure a la muntanya de La Cornisa Superior (Misserghin).
  Revisió de 13:11 6 dec 2015
  Hi ha jaciments arqueològics en Algèria, en els que s'han descobert recialles òssees d'homínits de fa 2 millons d'anys, segons les dades obtingudes per arqueomagnetisme. Els investigadors han trobat allí recialles d'Homo habilis. En l'extrem surest del país, el Parc Nacional del Tassili alberga la mostra de pintures rupestres més important del món. El parc ha sigut classificat Patrimoni Mundial per l'UNESCO, i és Reserva de l'Home i de la Biosfera des de 1986.
  En juliol de 1501, molt abans dels espanyols, els portuguesos posaren en marcha una expedició per a tractar de prendre terra en la plaja dels Andalusos (Andalouses) en Orà. No fon sino fins a l'aterrament de Mers-el-Kebir en 1505, per a vore Espanya participar en la primera expedició contra Orà. La ciutat llavors tenia en torn a 25.000 habitants. Prenent la ciutat per l'eixèrcit del Cardenal Francisco Jiménez de Cisneros, encarregat per Pedro Navarro, va tindre lloc el 17 de maig de 1509. Després de l'ocupació del port de Mers-el-Kebir (1505), i la ciutat d'Orà (1509), la ciutat fon abandonada i, a continuació, totalment ocupada per tropes espanyoles. Des de 1509, el Cardenal Ximenes començà a construir sobre les ruïnes de la mesquita d'Ibn El Beitar l'església de Sant Lluís, que domina el núcleu antic en abdós costats.