text: S'han trobat 719 resultats.
  690 - Milícies catalanes a l'Argentina
  Al començament del segle XIX hi havia una important presència comercial catalana al virregnat del Río de la Plata, una part destacada dels dominis colonials espanyols a l'actual frontera fluvial entre l'Argentina i l'Uruguai. En un moment en què Europa estava tancada al comerç britànic pel domini napoleònic, els vaixells del Regne Unit es van dirigir cap al continent americà. Les invasions angleses del 1806 i 1807 van motivar la creació de dues milícies d'origen català que van tenir un paper clau en la resistència als intents de conquesta. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i David Martínez Llamas, doctorand al Departament d'Història d'Amèrica de la Universitat de Barcelona.
  Episodis de la Guerra Civil a Catalunya, 2: La intervenció soviètica
  689 - Segon capítol de la sèrie que aquesta temporada dediquem a alguns episodis significatius de la Guerra Civil a Catalunya. En els primers mesos de guerra, els republicans havien esperat sense èxit l'ajuda dels veïns europeus, de França i la Gran Bretanya, i també dels Estats Units, mentre el bàndol colpista anava de bracet amb italians i alemanys. L'únic país que semblava disposat a donar suport explícit al govern de la República i al de la Generalitat era la Unió Soviètica, una ajuda que no va ser només de caire militar. En parlem amb els historiadors Josep Maria Solé Sabaté i Josep Puigsech.
  Per als portuguesos, un dels dies clau de la història va ser l'1 de desembre del 1640. Aquell dia, després de 60 anys d'unió política amb la monarquia hispànica, accedia al tron Joan IV de Portugal, un representant de la casa Bragança que va aconseguir restaurar la independència perduda sota el domini dels Àustries. En parlem amb els historiadors Josep M. Solé i Sabaté i Agustí Alcoberro.
  687 - L'ocupació romana del Pirineu
  687 - L'ocupació romana del Pirineu. En principi semblava que els Pirineus havien quedat lluny de l'àrea de control i influència dels romans, en el moment que aquests van arribar a la Península per Empúries. Tot i aixòí, hi ha prou elements i fonts literàries de l'època que ens permeten suposar que la zona pirinenca no va ser una frontera llunyana i desconeguda. Més enllà del rastre documental, les mostres arqueològiques permeten afirmar que hi havia guarnicions romanes a la zona pirinenca des de la segona meitat del segle II abans de Crist. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i Oriol Olesti, professor titular d'Història Antiga de la UAB.
  686 - Elisabet Cristina de Brunsvic
  El juliol del 1708, una noia que encara no havia complert els 17 anys, culta i educada, filla d'una de les famílies més importants de la noblesa alemanya, arribava al port de Mataró procedent de Gènova. Es deia Elisabet Cristina de Brunsvic i venia a casar-se amb Carles d'Àustria (o Carles III), un enllaç que havia d'insuflar ànims a la causa aliada en la Guerra de Successió. L'estada a Mataró i els anys posteriors de govern van deixar una impressió molt positiva en els catalans. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i Xavier Amat, periodista, llicenciat en Ciències de la Comunicació per la UAB, autor d'"Elisabet Cristina de Brunsvic. La reina dels catalans a Mataró. Juliol de 1708".
  685 - La Casa de Misericòrdia de Girona
  El fet de néixer dona i pobra ha suposat històricament una doble marginació. Les institucions pensades per acollir les persones més desafavorides de la societat molt sovint tenien un tracte diferenciat i vexatori cap a les dones. La primera Casa de Misericòrdia pensada per a l'acolliment femení no es va inaugurar fins al 1769, a Girona. Com altres centres del mateix estil, eren llocs de protecció però també de reclusió i càstig. En parlem amb els historiadors Josep Maria Solé i Sabaté i Céline Xicola.
  684 - La revolució mexicana
  Des de 1876, el president Porfirio Díaz havia exercit el poder de manera dictatorial a Mèxic, durant 34 anys, en una societat latifundista en què les classes més desafavorides i els indígenes estaven pagant la factura del creixement econòmic. Díaz va donar a entendre en una entrevista que no tornaria a ser candidat a les eleccions de 1910, un fet que va esperonar Francisco Ignacio Madero a presentar-s'hi. Però Díaz s'hi va repensar, va optar a la reelecció i va empresonar Madero per sedició. Aquest va aconseguir fugir a Texas i des d'allà va convocar el poble mexicà a una revolta armada. Era l'inici d'una revolució que s'allargaria fins al 1917 i canviaria el país per sempre. En parlem amb Isabel Rodà, antropòloga, i Francisco Javier Laviña, professor titular del Departament d'Història de la UB.
  683 - Els protocols dels savis de Sió
  L'antisemitisme, l'odi als jueus, ha tingut un dels seus altaveus propagandístics més potents en un document que des de fa anys se sap que és una invenció, un text elaborat per ordre de la policia del tsar Nicolau II. L'acusació manipulada contra tot un poble va ser un dels suports ideològics de l'horror de l'Holocaust i encara perviu actualment en cercles feixistes d'ultradreta. És un dels documents falsos més tristament famosos de la història: els protocols dels savis de Sió. En parlem amb Isabel Rodà, arqueòloga, i Daniel Roig, professor d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona i investigador del Centre d'Estudis Històrics Internacionals, el CEHI-UB.
  El futbol català a la postguerra
  L'aixecament dels militars rebels espanyols al 1936 va estroncar el funcionament normal de la societat en àmbits molt diversos. També en l'esportiu. Els equips catalans de futbol, com els de la resta de l'Estat, es van veure greument afectats durant els primers anys de la postguerra, ja fos per la impossibilitat de disputar certs campionats, perquè les seves instal·lacions havien estat arrasades, o perquè alguns dels seus jugadors eren morts o bé a l'exili. En parlem amb Carles Santacana, doctor en Història Contemporània per la UB, expert en història de l'esport i del franquisme, i Xavier García Luque, periodista esportiu que treballa a "La Vanguardia" des del 1982 i és autor del llibre "El Barça segrestat", sobre el període 39-46.
  681 - La Revolució Russa
  El 1917 el món es trobava immers en un procés de transformació traumàtic. Un dels principals fronts oberts aquell any va ser la revolta popular que va acabar amb el règim dels tsars a Rússia en dues fases, al febrer i a l'octubre, amb l'establiment d'una república de tipus socialista coneguda com a Unió Soviètica, el primer assaig del comunisme com a ideologia al govern.
  398 - Grans filòsofs grecs
  De la inquietud dels pensadors presocràtics per descobrir l'essència de les coses a l'Acadèmia de Plató i els principis de l'ètica aristotèlica. Norbert Bilbeny, catedràtic d'Ètica i degà de la Facultat de Filosofia de la UB, relata l'evolució del pensament filosòfic en la Grècia Antiga, generador de les bases del pensament occidental actual.
  680 - Nietzsche
  "Déu ha mort"... i amb els déus morien també els deures que ens imposaven. Aquest va ser un dels plantejaments filosòfics de l'alemany Friedrich Nietzsche, un dels pensadors que més influència ha tingut en el segle XX. Va qüestionar tota la tradició del pensament occidental, convençut que la teoria només era un intent de domesticar la vida. Desafiant el concepte de les idees platòniques, el cel cristià o el deure Kantià, que demanen buscar el sentit de la vida fora de la vida, Nietzsche proclamava la importància de la voluntat d'homes lliures i creadors. El seu pensament ha estat tan important com manipulat ideològicament pels que el van sobreviure. En parlem amb Josep M. Solé i Sabate, historiador, i Norbert Bilbeny, catedràtic d'Ètica de la UB.
  679 - Pep Ventura i la sardana
  La sardana com a forma artística i musical en evolució va trobar a mitjans del segle XIX el màxim renovador en la figura d'un músic i compositor empordanès molt actiu, atent a les implicacions polítiques i socials del ball tradicional de Catalunya. Va aconseguir modernitzar-lo, i va obtenir una gran popularitat. Creador de la sardana llarga tal com la coneixem i reformador de la formació de la cobla, les aportacions de Josep Maria Ventura i Casas, molt més conegut com a Pep Ventura, van ser indispensables. Ara en celebrem el bicentenari. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i Anna Costal i Fornells, musicòloga i professora de l'Escola Superior de Música de Catalunya.
  678 - Episodis de la Guerra Civil a Catalunya 1. Milicians al front d'Aragó
  Aquesta temporada a l'"En guàrdia" volem recordar episodis destacats de la Guerra Civil a Catalunya. Engeguem aquesta sèrie amb el paper jugat, especialment al principi del conflicte, per les milícies de voluntaris, civils disposats a defensar la legalitat vigent, exèrcits improvisats sorgits de la iniciativa de partits i sindicats com una bona mostra que el conflicte va ser militar però també de manera molt especial tenia una arrel política. Moltes d'aquestes columnes i milícies catalanes van lluitar al front de l'Aragó. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i Joan Villaroya, catedràtic d'Història Contemporània per la UB.
  677 - Sarraïns a Catalunya
  La presència de musulmans a l'actual Catalunya va ser constant, marcada per diferents etapes polítiques, entre els anys 713 i 1614. En la primera entrada al territori no es pot parlar tant de conquesta com d'invasió, una penetració gradual però força ràpida a càrrec d'àrabs i berbers, sovint enfrontats entre ells. La petja dels 400 anys en què aquest territori va formar part d'al-Àndalus encara avui en dia és detectable en el país. En parlem amb Josep M. Solé i Sabaté, historiador, i Dolors Bramon, doctora en Filologia Semítica i en Història Medieval i professora emèrita d'Estudis Àrabs i Islàmics de la UB. Autora de "Moros i catalans. La història menys coneguda dels sarraïns a Catalunya."