text: Balaguer debat com aprofitar la línia de la Pobla per connectar la ciutat i acabar amb la barrera arquitectònica de les vies
  Un grup de ciutadans proposa convertir la plaça Mercadal en zona per a vianants en benefici de la mobilitat sostenible i el comerç
  Les propostes de mobilitat a Balaguer s'han posat damunt la taula en la campanya de les eleccions municipals del 26-M. Com aprofitar la línia de la Pobla per connectar la ciutat i que deixi de ser una barrera arquitectònica és un dels temes de debat. Després que es descartés tant el soterrament com la desviació de les vies pel seu cost elevat, l'opció de convertir el tren en un tren-tramvia és la que guanya més adeptes. Tot i això, ERC, que ha dirigit el govern aquests últims quatre anys, i el candidat de Junts per Balaguer, que el va liderar la legislatura passada difereixen sobre com fer-ho. Per altra banda, la iniciativa ciutadana 'Pas a pas' proposa convertir la plaça Mercadal en zona per a vianants en benefici de la mobilitat sostenible i el comerç. Alguns però, dubten de la repercussió que pugui tenir la mesura en els comerços i temen que falti aparcament i que els barris de dalt puguin quedar aïllats.
  Pel que fa a la línia de la Pobla al seu pas per Balaguer, un cop descartada l'opció del soterrament a causa del seu cost elevat d'uns 80 milions d'euros i també de la desviació del tren que defensava el PSC d'uns 20 milions d'euros, l'opció de convertir el tren en un tren-tramvia al seu pas per la ciutat és l'opció que més satisfà la majoria. Això sí, mentre que el candidat de Junts per Balaguer, Josep Maria Roigé, considera que la seva opció inicial que contemplava posar les vies al mateix nivell que la carretera era la solució més ràpida, el candidat d'ERC i actual alcalde, Jordi Ignasi Vidal, considera que, a més, cal moure l'andana perquè els carrers ja existents puguin transcorre a banda i banda de les vies de manera natural.
  Junts per Balaguer critica que el nou projecte ha "aturat" la solució mentre que per ERC la nova proposta "millora" l'opció inicial. "Creiem que és millor retardar una mica l'obra i que es faci bé, en comptes d'anar amb presses per fer-la i que ens lamentem que no hem trobat la solució bona", opina Vidal. Pel que fa a l'opció de la desviació, Vidal considera que les estacions han d'estar a prop de la gent. "Allunyar l'estació de Balaguer desviant les vies, no és bona opció", assegura, i posa com a exemple l'estació del TGV de Tarragona.
  L'objectiu de fer una tramviarització de les vies és connectar Balaguer amb la zona d'Impacsa (darrere les vies) i millorar així l'accessibilitat a l'altra banda de la ciutat, on hi ha un hospital sociosanitari, un poliesportiu, el tanatori i una llar d'infants, entre d'altres equipaments. Actualment, explica Vidal, només es pot accedir en cotxe pel carrer Urgell, que és converteix en "un coll d'ampolla", i a peu "donant molta volta". És per això, que, amb el projecte de tren-tramvia, es pretén accedir fàcilment tant a peu com en cotxe a través de fins a cinc connexions i amb les vies a peu pla. Concretament pel carrer Urgell, a prop del carrer Cadí, al carrer Sant Crist, el passeig de l'Estació i pel carrer Tarragona.
  Vidal (ERC) considera que en el primer projecte no es tenia en compte respectar els carrers ja existents per poder fer la continuïtat cap a l'altra banda. Així, considera indispensable moure l'andana, mantenint l'edifici de l'estació, perquè per exemple el passeig de l'Estació pugui tenir continuïtat. El projecte inicial liderat per Roigé contemplava un pressupost de cinc milions d'euros, amb l'anivellament de la via a l'altura del carrer i sense moure l'andana. Vidal reconeix que amb la modificació del projecte, el pressupost podria ascendir a uns set milions d'euros però confia que el departament del Territori ho acceptarà.
  "Pretenem que el que es va fer amb el riu, amb la creació de ponts, es faci amb el tren i que les vies no siguin una barrera física i mental", diu Vidal. Amb tot, reconeix que cal encarregar encara el projecte definitiu però espera que a finals d'aquest any o començaments del 2020 pugui estar i llavors pressionar a la Generalitat perquè l'obra es contempli en el primer pressupost.
  Roigé no ho veu així i lamenta que per culpa de l'actual equip de govern, la ciutat hagi "perdut el tren". L'obra estava pactada des de l'abril de 2015 i el conveni deia que s'havia de fer el 2018 amb pressupost ja contemplat per Infraestructures, explica Roigé. "És una obra necessària i imprescindible per a Balaguer i hem perdut quatre anys discutint petites coses i no s'ha dut a terme", lamenta.
  Per Roigé, la nova ubicació de l'andana és un tema "menor" que farà que en la primera fase no s'acabin fent les cinc connexions "imprescindibles" que haurien fet que ja Balaguer estigués connectada per cinc punts. Roigé apostava per haver fet en una primera fase la tramvialització del tren amb semàfors per dins la ciutat com passa a Barcelona per donar "resposta ràpida" a Balaguer perquè pogués créixer i que en futures fases s'haguessin introduït altres millores com l'adequació dels espais intermitjos.
  L'afegir al projecte el moviment de l'andana, Roigé creu que ERC ho ha fet per dir "el projecte és nostre", quan aquest canvi l'únic que ha fet retardar l'obra i incrementar-ne els costos. "El que s'ha fet és perdre temps i el pressupost de cinc milions que ja estava aprovat i que ara s'haurà de recuperar", lamenta. "S'havia de fer com al canal Algerri-Balaguer, que s'ha anat fent en fases i ja es pot regar, opina.
  L'alcaldable de Junts per Balaguer critica que "ara només hi ha un plànol, encara no s'ha fet el projecte" i que qualsevol modificació al projecte fa perillar les cinc connexions perquè "potser amb els mateixos cinc milions ara es podrà fer menys obra". "Cal veure exactament què contempla aquesta nova modificació" però la Generalitat no ha iniciat el projecte perquè l'Ajuntament no ha fet encara la tramitació urbanística que havia de fer, critica Roigé. A més, considera que "no és fàcil" que la Generalitat augmenti el pressupost i dubta que s'iniciï l'obra abans del 2021 i "no estem en condicions de posposar obres importants que marquen el projecte de Balaguer", lamenta.
  Convertir la plaça Mercadal en zona per a vianants
  La iniciativa ciutadana 'Pas a pas' proposa convertir la plaça Mercadal en zona per a vianants, almenys els caps de setmana. Vidal (ERC) explica que, com a plaça per a vianants ja estava pensada a finals dels anys 90 quan es va rehabilitar, però que aquesta rehabilitació anava acompanyada d'un pàrquing soterrat que finalment no es va fer. Aquest és un dels motius pels quals considera "complicat" vianalitzar la plaça de manera permanent. "Calen llocs d'aparcament al centre i la plaça és punt de connexió de dos barris amb la resta de la ciutat que en prohibir el pas als cotxes, els deixaríem aïllats", destaca. És per això que considera que caldria estudiar la manera de com restringir i regular els aparcaments ja que "no podem promocionar el comerç i que els dels pobles del costat hi vinguin a comprar però que tinguin dificultats per aparcar", afegeix.
  Pel que fa als comerciants, alguns hi estan en contra però d'altres no ho veuen malament. La Cristina Bonet, propietària de la Merceria Bonet, considera que podria ser positiu perquè per les dimensions de Balaguer "no cal agafar el cotxe per tot". Això sí, afegeix, "cal fer pedagogia" per fer-ho entendre a la gent i proposa fer activitats culturals a la plaça per atraure els compradors.
  El portaveu de la iniciativa Pas a Pas Balaguer, Josep Blanch, defensa que el comerç de proximitat "es fa a peu". A més, destaca que hi ha informes de la OCDE que demostren que les ciutats que han convertit zones comercials on podien accedir vehicles en zones per a vianants han augmentat les vendes.
  Per Roigé (Junts per Balaguer), en canvi, no es tracta només de la vianalització de la plaça, sinó de recuperar el Centre Històric. "Pot ser part de la solució, però cal una solució global per donar vida al centre històric", argumenta, com ara aconseguir ajudes per reformar habitatges i que els veïns hi visquin o que els comerciants omplin els locals buits. "Ara que hi ha una disponibilitat econòmica 'normal' hem de mirar què fer perquè el Centre Històric surti de l'UCI i se'n vagi cap a casa", opina, i aposta pel centre històric com una oportunitat per l'habitatge social o per a joves. "En quatre anys no s'ha fet res i, si no es fa res, el centre històric es degrada i pot comportar que de la UCI passi al cementiri", alerta.