text: The Experience for a Metropolis to ... by Global Risk Forum... 704 views
  Mesura de govern: Resiliència Urbana presentada a la Comissió d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat del 17 de febrer de 2016
  1. Mesura de govern: Resiliència Urbana Comissió Ecologia, Urbanisme i Mobilitat Febrer 2016
  2. 1 º 1 1 www.bcn.cat Índex 1. Introducció ......................................................................................................................... 2 2. Antecedents ....................................................................................................................... 3 3. Estratègia de Resiliència de Barcelona ................................................................................ 7 3.1. Visió, missió i valors.................................................................................................... 7 3.2. Millora continuada....................................................................................................... 8 3.3. Centres de control municipals: integració ....................................................................10 3.4. Eines d'anàlisi ...........................................................................................................12 3.5. Taules de Resiliència .................................................................................................13 3.6. Xarxes internacionals de ciutats..................................................................................19 4. Projectes més singulars en marxa ......................................................................................19 4.1. Atenció a les persones: Pla Barcelona Ciutat Refugi ....................................................19 4.2. Mobilitat: Seguretat Viària ..........................................................................................20 4.3. Serveis Urbans i protecció civil: Protocols companyies .................................................21 5. Planificació estratègica.......................................................................................................22 5.1. Pla de Resiliència i adaptació al canvi climàtic .............................................................22 5.2. Pla de Resiliència Social ............................................................................................25 5.3. Indicadors de Resiliència............................................................................................26 6. Participació i comunicació ..................................................................................................29 6.1. Setmana de la Resiliència de Barcelona .....................................................................29 7. Col·laboració internacional .................................................................................................31 7.1. Oficines de resiliència d'UN Habitat ............................................................................31 7.2. UN ISDR...................................................................................................................32 7.3. Xarxa de 100 ciutats resilients ....................................................................................32 7.4. C40...........................................................................................................................33 7.5. Medellin Collaboration for Urban Resilience (MCUR) ...................................................34
  3. 1 º 2 2 www.bcn.cat 1. Introducció La tendència global de desenvolupament de la civilització es mou cap a la concentració de la població en àrees urbanes. Segons dades de les Nacions Unides, actualment es concentren en ciutats més del 54% de la població mundial i s'espera que al 2050 convisquin en ciutats 6.300 milions de persones, el 66% del total, l'equivalent a tota la població mundial de l'any 2000. Per tant, les ciutats juguen i jugaran cada dia més, un paper clau en el desenvolupament humà, en el foment d'unes condicions de vida que garanteixin protecció, salut, equitat, igualtat d'oportunitats i benestar als seus habitants. Per això es necessita un patró de desenvolupament sostenible en el temps i respectuós amb l'entorn des d'un punt de vista global. És dins aquest context, que el concepte de resiliència aplicat als ciutadans i sistemes urbans pren sentit. La resiliència urbana, entesa com la capacitat de les ciutats per prevenir, o en cas de que sigui inevitable minimitzar, l'impacte de situacions excepcionals d'emergència o incidències puntuals, aporta una sèrie de principis i pautes generals per garantir aquests objectius en el desenvolupament de les ciutats i les àrees urbanes de forma sostenible i des d'una visió holística. Aquestes situacions poden estar provocades indistintament per causes naturals, antròpiques o tecnològiques. En els últims anys les Nacions Unides, entre d'altres organitzacions internacionals, han potenciat la seva activitat en aquest àmbit, vista la necessitat de començar a treballar urgentment per crear les bases necessàries per pensar, planificar i construir les ciutats garantint la convivència i la seguretat de manera sostinguda. Tant el programa d'UNISDR per conscienciar al món a traves d'estratègies de reducció de riscos com el de CRPP (City Resilience Profiling Programme) d'UN-Habitat (amb seu a Barcelona i co-lideratge de la nostra ciutat) per establir i compartir els perfils de ciutats i els indicadors més efectius per desenvolupar la resiliència urbana, son dos mostres clares de la confluència del nostre plantejament, amb l'impuls d'aquest gran objectiu de caràcter universal. La present mesura de govern recull els principis del model de resiliència de Barcelona i el conjunt d'actuacions que, regides pels seus objectius estratègics, s'estan desenvolupant dins aquest marc.
  4. 1 º 3 3 www.bcn.cat 2. Antecedents Una ciutat resilient no és només una ciutat que es protegeix per fer front a les situacions crítiques i impactes que espera rebre, ja sigui perquè els ha patit en el passat o perquè preveu que impactin en el futur; és una ciutat amb capacitat de planificar i anticipar el risc a través d'actuacions preventives, i d'intervenir per modificar les condicions de contorn que ens permetin evolucionar cap al model de ciutat que volem construir. El plantejament de la resiliència urbana de la ciutat de Barcelona ha tingut una llarga evolució en diferents etapes, part d'elles inclús sense encunyar aquest terme com a tal. A mesura que s'avança en aquest sentit es van cobrint vulnerabilitats, reajustant procediments i protocols de funcionament i potenciant el tractament de les situacions crítiques des d'una visió holística. Aquest és el resultat de considerar processos i sistemes cada vegada més complexos i interdependents, que impacten els uns sobre els altres en cas de fallida d'un d'ells. Ja més recentment s'integren i potencien els processos socials d'ajuda a col·lectius i persones vulnerables. Podríem diferenciar, en aquest procés d'evolució, tres etapes diferents: Una primera etapa, fins al 2009, en la que es desenvolupen plans i projectes que generen resiliència a la ciutat, cadascun des de l'àmbit corresponent i resolent les problemàtiques plantejades, però sense instruments permanents de coordinació intersectorial ni metodologia que facilités la integració als processos interdependents de les altres àrees ni la incorporació coordinada de tots els actors, interns i externs. De manera progressiva, a la ciutat es van succeir plans, projectes i actuacions, destinats a reduir la vulnerabilitat, que anaven configurant escenaris cada vegada més consistents i preparats per fer front a situacions crítiques a la ciutat. D'entre ells es destaquen alguns dels més rellevants:  Des de 1997 Barcelona té un pla de clavegueram per minimitzar les situacions crítiques provocades per inundacions i abocaments al mar de les aigües pluvials i fecals, produïts durant els episodis de pluges torrencials típiques del nostre clima i per la configuració de la nostra ciutat. Aquests episodis crítics eren comuns abans dels desenvolupament d'aquest pla. La creació d'una xarxa de 13 dipòsits subterranis de laminació per retenir les aigües i enviar-les posteriorment a les 2 plantes de depuració, telecomandats i gestionats en funció de la meteorologia i l'estat real de la xarxa, compleixen eficaçment aquesta encomana, que a més de minimitzar els danys per inundacions, permet una qualitat excepcional de les aigües del litoral i les platges.  La creació dels plans d'emergència municipals, per protocolaritzar i sistematitzar la resposta de la ciutat davant riscs coneguts que poden ser recurrents o situacions excepcionals que pugui comportar una potencial perillositat. Actualment Barcelona disposa del Pla de Protecció Civil Municipal -que incorpora també els plans d'acció davant onades de calor, ventades i mal estat de la mar- i fins a 12 Plans
  5. 1 º 4 4 www.bcn.cat d'Actuació d'Emergència Municipal (PAEM) i Plans Específics d'Emergència Municipal (PEEM), per fer front a impactes concrets com poden ser inundacions, incendis forestals, o manca de subministraments elèctric, d'aigua o gas entre d'altres.  Un altre projecte va ser el desplegament de la Sala Conjunta de Comandament que coordina totes les intervencions reactives de la Guàrdia Urbana, els Mossos d'Esquadra i els bombers des de l'any 2005, coincidint amb el desplegament de la policia autonòmica a la capital catalana, i al que ara també s'afegeixen els Serveis d'Emergències Mèdiques. Al moment de la seva creació va ser única a Europa i les seves intervencions son garantia d'una elevada eficàcia en els temps de reacció i l'activació racional de mitjans. Aquesta sala serveix a més com a base del Centre d'Enllaç i Coordinació (CECOR), on es reuneixen els diferents serveis implicats durant l'activació dels plans d'emergència municipals. No obstant el valor real generat per tots aquests plans i projectes, durant la primera part de la passada dècada es van produir una sèrie de situacions crítiques, fonamentalment en l'àmbit de les infraestructures i els serveis, que van conscienciar a la ciutat de la necessitat d'un canvi de paradigma per reduir la vulnerabilitat, garantir la resposta davant d'aquestes situacions i recuperar el més ràpidament possible tots els serveis afectats per la crisi. Les situacions més crítiques d'aquests anys i les seves causes es descriuen breument a continuació:  Al gener de 2005 l'esfondrament del túnel de maniobres en construcció per l'ampliació de la línia 5 del metro al barri del Carmel, va provocar el desallotjament de 54 edificis, amb més de 1000 persones afectades i l'enderroc de quatre edificis. Aquest fet va produir un canvi radical en els mètodes constructius i el control i seguiment dels túnels que, a partir de llavors, es van a executar a la ciutat.  Al juny de 2007 es va produir la caiguda d'un tram de mur de contenció del terreny que envoltava el recinte del futur aparcament soterrani de l'edifici al solar de l'antiga Bayer, a la cantonada entre Calabria i París. Aquesta caiguda va provocar l'esfondrament de part del carrer i el carril bus, una línia d'alta tensió elèctrica i una canonada de gas, que amb les espurnes va provocar un incendi de varies hores. A partir d'aquest incident es va desenvolupar el protocol municipal d'auscultació per a controlar i prevenir situacions d'aquest tipus a les obres executades al subsòl, siguin públiques o privades.  Entre la tardor de 2006 i la primavera de 2008 es va produir un considerable episodi de sequera que va afectar molt greument Barcelona i la seva Àrea Metropolitana, obrint un intens debat sobre les solucions clàssiques de transvasaments o les basades en la regulació de la demanda i els recursos alternatius i locals. L'esforç i conscienciació dels ciutadans va fer arribar el consum a una xifra de 104 litres diaris per càpita, molt propera al límit aconsellat per l'OMS
  6. 1 º 5 5 www.bcn.cat de 100, va ser complementat amb mesures excepcionals, com un vaixell amb aigua cap a Barcelona, activació del segon nivell d'excepcionalitat, restriccions en determinats usos i més aprofitament de recursos locals per a usos públics. Poc temps després es van consolidar i posar en servei la dessaladora del Prat i la canonada de connexió de les conques del Ter i el Llobregat.  El juliol del 2007 un cable d'alta tensió elèctrica cau sobre un transformador a la subestació de Collblanc i produeix un curtcircuit que afecta tota la xarxa, provocant finalment un incendi a la subestació de Maragall que afecta a 323.337 usuaris al llarg de 56 hores i 42 minuts. La criticitat de la xarxa elèctrica, especialment en un entorn urbà, va provocar una afecció a varis serveis dependents de l'electricitat i una provisionalitat a base de grups electrògens per cobrir temporalment les zones afectades. Aquest incident va generar la publicació per part de la Generalitat d'una nova llei de qualitat elèctrica per regular situacions com aquella i encara avui s'estan desplegant pel mig de la ciutat línies d'alta tensió per la interconnexió elèctrica de subestacions, que tot i no resoldre definitivament la situació, disminueixen el risc d'altres incidents semblants.  Per últim, una altra situació de crisi va provocar l'afecció massiva de l'accés a Barcelona a l'octubre de 2007, quan les preses per fer arribar l'AVE van provocar greus subsidències a les vies de l'accés sud de Rodalies R2 i R10 i al túnel de FGC de la línia Llobregat Anoia. Serveis substitutoris d'autobusos i intercanvis amb metro, van ser la solució transitòria per a les 160.000 persones afectades pels talls, fins a la reposició definitiva del servei de rodalies al cap de 40 dies i el de FGC al cap de 4 mesos. Les incerteses davant del grau de vulnerabilitat real de les infraestructures, el risc de tornar a patir una altra interrupció crítica d'aquesta magnitud dels serveis als ciutadans i l'alta probabilitat d'efectes cascada sobre la resta de serveis bàsics, aixeca l'alerta del govern municipal sobre la necessitat d'un nou paradigma. Concretament, l'apagada elèctrica va afectar a un conjunt de serveis bàsics que van deixar en situació molt degradada les condicions de vida dels ciutadans afectats i les possibles solucions preventives no eren immediates ni depenien només del govern municipal. Aquí comença la segona etapa del procés de la resiliència a Barcelona, en la que s'identifica com a objectiu clau el treball conjunt transversal amb actors interns i externs i amb una visió holística de les propostes. En aquell moment es va centrar en les infraestructures i els serveis, principals protagonistes de les situacions crítiques viscudes. Els principals passos donats en aquesta etapa han estat els següents:  La diagnosi de la situació, enfocada a identificar els punts febles i les interdependències, així com els procediments bàsics de funcionament dels serveis bàsics de la ciutat, la va realitzar al 2008 un equip de l'Institut Químic de Sarrià que va aplicar l'experiència de la detecció i reducció de riscos en el sector industrial als sistemes urbans, en un projecte anomenat Seguretat en el
  7. 1 º 6 6 www.bcn.cat Subministrament de Serveis (3Ss). En el procés van participar els principals subministradors de servei de la ciutat i els equips tècnics de les diferents municipals àrees relacionades. Aquesta feina era necessària, però no suficient per afegir valor real a la resiliència de la ciutat  A partir de la diagnosi o de propostes prioritzades de situacions de risc en els diferents àmbits, s'ha de passar a una fase operativa on es generi resiliència per a la ciutat. Desenvolupar projectes de resiliència, enfocats a minimitzar o eliminar (si fos possible) els riscos detectats, des d'un enfoc transversal i col·laboratiu amb tots els actors implicats, va ser l'encomana per a crear les Taules d'Infraestructures i Serveis Urbans (TISU). Coordinades pel que ara és el Departament de resiliència urbana de la gerència d'ecologia urbana i els SPEIS, aquestes taules van néixer amb 8 grups de treball dels diferents àmbits de les infraestructures i els serveis i van crear una metodologia de treball que garanteix la continuïtat del procés i la permanent actualització dels riscos treballats.  De manera especial, dins dels projectes desenvolupats per aquesta taula es va crear una plataforma a de treball, anomenada situation room, que permet l'anàlisi del funcionament de la ciutat en els diferents àmbits de manera combinada, tant espacial com temporalment, facilitant considerablement la detecció de focus de incidències a la ciutat i de punts febles en els diferents sistemes i àmbits que la composen. Aquesta peça juga un rol molt actiu en el suport a la presa de decisions relatives a la creació de resiliència urbana.  L'evolució de les Taules TISU cap a les actuals Taules de Resiliència Urbana de Barcelona, va generar una reorganització dels grups de treball i una millora de la metodologia. S'han refós varis grups existents i s'han creat el d'Atenció a les Persones i el de Planejament Urbà.  Com a element potenciador (no estructural) de la feina de resiliència realitzada a la ciutat, hi ha la col·laboració amb organismes i institucions internacional que, atrets per l'enfocament operatiu, pràctic i transversal de la metodologia de treball de Barcelona, mantenen una relació de benefici mutu. La més evident i estreta és el programa CRPP d'UN-Habitat amb seu a Barcelona. Recentment, amb l'entrada del nou govern municipal, s'identifica la necessitat de potenciar i prioritzar els projectes de resiliència orientats als ciutadans i col·lectius més vulnerables i d'incorporar la participació ciutadana en aquells projectes que s'enriqueixen i milloren amb la seva col·laboració. Aquesta és la tercera etapa que tot just comença, en la qual es continuen desenvolupant projectes en les diferents àrees creant valor al conjunt, com succeïa a la primera etapa, i es compta amb els procediments, mecanismes i experiències de treball transversal de la segona, facilitant la intersectorialitat, coordinació, comunicació i treball en comú que aquests projectes requereixen.
  8. 1 º 7 7 www.bcn.cat Aquest nou impuls, es basarà en un plantejament fortament operatiu que garanteixi la creació de valor real per a la ciutat, acompanyat d'un plantejament estratègic sòlid en consonància amb les principals perspectives i requeriments internacionals. En aquesta nova etapa s'impulsarà també el pla que permetrà establir coordinadament els objectius a llarg termini de la resiliència i l'adaptació al canvi climàtic. 3. Estratègia de Resiliència de Barcelona 3.1. Visió, missió i valors Visió Fer de Barcelona un model de ciutat resilient en tots els àmbits que afecten la vida dels seus ciutadans, sents capaços d'afrontar els reptes actuals i de futur i d'intervenir per modificar les condicions de contorn que ens permetin evolucionar cap al model de ciutat que volem construir. Posar als ciutadans i col·lectius més vulnerables al centre mateix de les polítiques de resiliència, facilitant la seva integració a la societat. Garantir la qualitat de vida i la seguretat dels ciutadans i les persones que la ciutat acull, creant les bases per a que la ciutat es sobreposi als impactes de manera proactiva i amb capacitat d'incorporar les lliçons apreses en el procés. Missió  Contribuir a potenciar el lideratge polític municipal basat en la cultura de la resiliència, tant a nivell de ciutat com en l'àmbit metropolità i en la relació amb la resta d'administracions públiques  Integrar els principis de la resiliència a tots els projectes i processos de transformació, gestió i manteniment de la ciutat, capacitant als equips tècnics municipals en aquest sentit i comprometre a tots els actors externs a actuar de la mateixa manera.  Reduir les vulnerabilitats de la ciutat a través d'accions preventives que n'eliminin les causes d'origen o minimitzin l'impacte de les tensions i pertorbacions a les que ha de fer front, de manera que la ciutat sigui capaç de resistir-les mantenint les seves funcions essencials i proveint dels serveis necessaris a la població.  Proveir la ciutat dels mecanismes adequats per la detecció i l'avaluació anticipada dels riscs que ha de gestionar
  9. 1 º 8 8 www.bcn.cat  Treballar per millorar la capacitat de resposta i minimitzar l'impacte i el temps de recuperació de la ciutat al seu estat original, o equivalent, davant situacions de crisi. En la mesura del possible, aprofitar l'oportunitat per evolucionar i sortir enfortits, amb la solució de la crisi, a un estat millor al previ.  Proporcionar informació útil i eines per millorar el coneixement de la configuració i estat de la ciutat que serveixin de suport als processos de presa de decisions, tant a nivell operatiu com estratègic. Valors sobre el que se sustenta  Sostenibilitat  Proactivitat  Flexibilitat  Transversalitat  Enfoc Holístic  Coresponsabilitat  Aprenentatge  Creativitat  Seguretat  Generació de co-beneficis 3.2. Millora continuada El model de Resiliència Urbana s'assenta sobre tres puntals que es corresponen amb les tres fases que conformen el cicle de millora continuada per a la creació de resiliència; la gestió del risc, a través de la central d'operacions de l'espai urbà i la coordinació amb la resta de centres de control de la ciutat; l'anàlisi del risc, mitjançant la plataforma de gestió de la informació i anàlisi de resiliència; i la reducció del risc, a través de les Taules de Resiliència. Segons aquest esquema el procés comença per la gestió coordinada de les incidències i situacions d'emergència que es fa a des dels diferents centres municipals. El segon estadi es desenvolupa a través de la gestió de la informació i anàlisi de resiliència, mitjançant l'explotació de la plataforma municipal que, basada en un model de codi obert i estàndards, aglutina la informació i les eines de suport per l'anàlisi les problemàtiques de la ciutat. Finalment, el tercer vèrtex, les Taules de Resiliència, consisteixen, en la implementació de projectes per tal d'introduir millores que redueixin les vulnerabilitats detectades i la gravetat i probabilitat d'ocurrència d'incidències, així com la capacitat de resposta de la ciutat en cas que hagin d'afrontar situacions excepcionals o d'emergència.
  10. 1 º 9 9 www.bcn.cat Per tal d'emmarcar totes aquestes línies d'acció, recollir les metodologies de treball i recursos que configuren el nostre model de resiliència i traçar el full de ruta de l'estratègia de ciutat a mig i llarg termini, s'està treballant alhora en la redacció del Pla de Resiliència de la ciutat. A escala més global, amb l'objectiu d'estar en contacte amb les institucions i ciutats que estan liderant iniciatives de referència en aquest àmbit, i per tal de fomentar l'intercanvi de coneixements i compartir bones pràctiques, s'han establert algunes col·laboracions clau: l'oficina de resiliència d'UN-Habitat amb seu a Barcelona, a través del programa City Resilience Profiling Programme; UNISDR, com a membres de la campanya 'Making Cities Resilient', que va reconèixer la ciutat com a 'Role Model City for Infrastructures and Urban Services' el 2013; el programa 100 Resilient Cities, o C40.
  11. 1 º 10 10 www.bcn.cat 3.3. Centres de control municipals: integració 3.3.1. Procés d'integració del Centre de Control de l'espai públic i el Centre de Gestió de la Mobilitat Nou rol de la Central d'Operacions de l'espai urbà i unificació amb el Centre de Gestió de la Mobilitat Arrel de la seva incorporació al departament de Resiliència Urbana, la Central d'Operacions de l'espai públic ha esdevingut una peça clau en el procés de creació de resiliència. Dins aquest context, assumeix un nou rol estratègic com a vèrtex de coordinació i comunicació en la gestió de les incidències i situacions crítiques que la ciutat afronta -i poden arribar a comprometre la seva continuïtat funcional-, entre els diferents agents i operadors –públics i privats- que intervenen en la gestió dels serveis urbans. La Central d'Operacions gestiona les incidències detectades en l'espai públic pels ciutadans, la guàrdia urbana o altres serveis proactius que afecten els serveis d'Ecologia Urbana, i que requereixen una acció i reparació urgent. Funciona els 365 dies a l'any i té com a missió principal actuar amb celeritat davant les incidències i les emergències que es produeixen a la ciutat. S'organitza en tres torns (matí, tarda, nit) per cobrir les 24 hores. La Central rep els avisos dels serveis proactius o de la ciutadania i gestiona els operatius amb equips d'acció immediata que es distribueixen per la ciutat, garantint la ràpida reducció o eliminació dels perills localitzats a l'espai públic de la ciutat, de recollida o neteja, clavegueram, fonts, pavimentació i calçades, infraestructures viàries, senyalització, parcs, jardins i espais verds, elements i estructures urbanes, biodiversitat i obres urbanes. Per tal d'assolir aquest rol estratègic dins el procés de creació de resiliència, donar resposta al seu nou programa funcional i millorar la capacitat d'anàlisi i avaluació d'interdependències entre serveis urbans, cal dotar dels recursos tan tècnics com humans per implementar el nou model de gestió de la central que permeti assumir les noves funcionalitats planificades, i dotar-la de les eines adients que permetin millorar l'eficiència dels processos que gestiona.
  12. 1 º 11 11 www.bcn.cat En aquest sentit, s'ha treballat en un projecte de millora, que contempla tres línies d'actuació  Infraestructural: Equipament tecnològic, redistribució i condicionament de l'espai de la central.  Tecnològica: Noves eines de suport per la gestió, anàlisi d'incidències i millora de la coordinació amb operadors de serveis urbans, a través dels desenvolupaments pel perfil Central d'Operacions de la plataforma d'informació i anàlisi de resiliència  Organitzativa: Reforç de l'equip de treball per cobrir les mancances de personal que s'han produït al llarg dels darrers anys (per jubilacions i baixes no cobertes) i incorporar les noves funcions de la Central d'Operacions. Aquest darrer punt, encara no s'ha executat. L'actual configuració de l'Àrea d'Ecologia Urbanisme i Mobilitat, que ha representat l'agrupació de les àrees de Mobilitat i Infraestructures i coordinació urbana dins el mateix àmbit, esdevé una oportunitat per la integració dels centres de control de l'espai públic i gestió de la mobilitat. En línia amb l'eix vertebrador del model de Resiliència Urbana de millorar la comunicació i coordinació entre els diferents centres de control municipal per una millor gestió i garantia de qualitat dels serveis urbans –tan en 'temps normals' com en situacions excepcionals o crítiques-, l'objectiu del projecte és la integració del Centre de Gestió de Mobilitat i la Central d'Operacions de l'espai públic als nivells:  Organitzatiu: a través de la definició i implementació model de gestió conjunta (necessitats, planificació, organigrama funcional)  Tecnològic: establint les connexions i desenvolupaments necessaris per la integració dels sistemes de gestió dels centres  Físic: habilitant l'espai per acollir el nou centre integral de gestió de l'espai urbà i mobilitat (projecte i execució) Es preveu l'execució per fases del projecte
  13. 1 º 12 12 www.bcn.cat 3.4. Eines d'anàlisi 3.4.1. Eines d'anàlisi de resiliència a través d'un model tecnològic municipal basat en codi obert i estàndards La plataforma de gestió de la informació i anàlisi de resiliència urbana, té per objectiu aportar una visió integral de l'estat de funcionament de la ciutat, aglutinant tota aquella informació considerada crítica o rellevant dels diferents sistemes que la integren. La gestió de la ciutat és complexa, per la multiplicitat d'operadors que hi intervenen i perquè malgrat les evidents interdependències que existeixen entre els diferents sistemes urbans, aquests sovint operen fent una gestió aïllada de la informació. Aquesta plataforma obre una nova possibilitat de gestionar i compartir la informació amb tots els agents implicats, i permet analitzar de manera conjunta dades que fins ara era impossible correlacionar, aportant un nou coneixement de suport per a la presa de decisions, ja siguin a nivell estratègic o operatiu. El model de tecnologia que s'ha dissenyat i s'utilitza es basa en la garantia dels següents principis:  L'emmagatzematge de la informació segueix els criteris de seguretat i fiabilitat utilitzats per l'Ajuntament de Barcelona en àmbits semblants. Per aquest motiu, la informació resideix al repositori intern, centralitzat i corporatiu de l'Ajuntament de Barcelona.  Es pot ampliar en prestacions i àmbits de treball, per tal permetre que s'ajusti i pugui donar resposta a necessitats canviants Amb aquest objectiu, s'ha adoptat un model de "components" interconnectats utilitzant protocols de dades i funcionalitats estàndards i obertes. Això permet tant aquesta ampliació, com la substitució de parts de la solució sense dependre ni afectar a altres parts de la plataforma.  La no dependència de proveïdors o mantenidors concrets. Amb aquest objectiu, s'ha reduït el grau de personalització de les eines i s'ha donat més importància a que l'equip humà intern adopti i sàpiga utilitzar les eines disponibles. Això redueix la dependència de personal extern concret, degut al coneixement adquirit durant el desenvolupament de l'eina. Utilitzar al màxim components oberts i no desenvolupar-los a mida, redueix més el coneixement específic necessari per mantenir part de la plataforma. Segons aquest model, el grau de desenvolupament a mida és molt menor, i per tant qualsevol empresa competent en la tecnologia utilitzada, ha de ser perfectament vàlida per ajudar en el manteniment o evolució de les funcionalitats.
  14. 1 º 13 13 www.bcn.cat  Utilització de dades i codi obert La plataforma està fortament suportada per elements tecnològics de codi obert, reconeguts i mantinguts per comunitats internacionals, així com totalment alineats amb les premisses anteriors. Les dades que es generen i utilitzen, no sols són les oficials de Barcelona, si no que com a requeriment inicial han de poder provenir de plataformes de CroudSourcing internacionals, canals d'OpenData d'institucions i empreses, de xarxes socials, i alhora s'han de poder publicar en formats totalment estàndards en els canals habituals de l'Ajuntament (Portal d'Open data i altres canals més específics), per tal de poder ser utilitzats per qualsevol altra eina. 3.5. Taules de Resiliència Les Taules de Resiliència es van crear amb l'objectiu de reduir la vulnerabilitat de la ciutat davant riscos - inicialment relacionats amb infraestructures i xarxes de serveis, i actualment amb un abast més ampli que inclou també altres tipus de vulnerabilitats- que poden afectar la garantia de continuïtat funcional i prestació de serveis, en un sentit ampli de ciutat. Aquestes, estan formades per equips de treball multidisciplinaris en els quals treballa personal tècnic de l'Ajuntament amb entitats no municipals, tant públiques com privades, i es porten implementant des del 2009.  Organització i metodologia: Les taules s'estructuren en grups de treball que engloben les principals temàtiques tractades, i són liderats pels responsables sectorials de l'Ajuntament en cada àmbit. La seva actual configuració inclou: Serveis municipals, Infraestructures del subsòl i túnels urbans, Energia, Cicle de l'aigua, Telecomunicacions, Mobilitat i transport públic, Serveis a les persones, i volem arrencar una línia de treball de Planejament urbanístic per començar a incorporar de manera integrada criteris de resiliència en els processos de planificació i transformació urbana. Des del Departament de Resiliència es coordina de forma transversal els professionals i les entitats que participen als projectes. En total, al voltant de 72 professionals i més de 20 entitats estan involucrades a les Taules de Resiliència. Tots els projectes segueixen el mateix procediment, que ha de completar el cicle que va des de la seva definició al desenvolupament, i el posterior tancament i comunicació dels resultats o mesura implementada. Aquest últim estadi és important donat que no necessàriament tots els agents que necessiten tenir coneixement de l'actuació que s'ha dut a terme han estat involucrats en el seu desenvolupament. Finalment, al cap d'un temps, són revisats per comprovar si cal afegir alguna actualització, ja sigui per fer els
  15. 1 º 14 14 www.bcn.cat ajustos necessaris detectats un cop s'han posat en pràctica, o perquè hagin canviat les condicions de contorn.  Estructura de grups de treball i algunes de les entitats involucrades:
  16. 1 º 15 15 www.bcn.cat Des de 2009 s'ha treballat en un total de 48 projectes dins el marc de les Taules de Resiliència Urbana.  Projectes acabats i comunicats: La periodicitat de la revisió i actualització del contingut depèn de les característiques de cada projecte i es defineix dins el propi grup de treball. GRUP TREBALL Codi projecte Nom projecte Descripció de la millora implementada per a la reducció de la vulnerabilitat 1 1.11 TISU-VISTA Inclusió al VISTA dels equipaments sensibles categoritzats per: recursos estratègics, concentració de persones, dependència, nivell d'atenció. Coneixement de la ubicació i dades decontacte per a possibleavís i /o desallotjament en cas de situació d'emergència o incidència greu 1 1.15 GNC Bus i Recollida escombraries Protocol per la utilització del mateix carregador de gas natural pel parc d'autobusos i pels camions de recollida d'escombraries per possibles contingències en el subministrament 2 2.21 Auditoria túnels urbans viaris Estat de la situació de les característiques tècniques de cadascú dels túnels urbans viaris 2 2.81 Normativa plans contingència obres subterrànies Garantir la coordinació entre les diverses entitats i administracionsafectades davant qualsevol falla que es pugui produir en una obra subterrània que s'executi 2 2.83 Protocol auscultacions Establiment marc reglamentari en relació a l'auscultació de les actuacions en el subsòl de la ciutat, tant en fase de projecte com durant l'execució de l'obra. Aprovació de la normativa mitjançantun annex al Decret d'Alcaldia del 4 d'abril de 2011 2 2.84 Normativa assajos ancoratges al terreny Elaboració del document de bones pràctiques (normes i recomanacions) queestableix un pla de control d'obligat compliment per a la realització dels assajos previs a l'execució d'una obra. 3 3.01 Proposta Armari Elèctric Únic Elaboració i presentació de la proposta tècnica, econòmica i organitzativa del projecte unificació dels armaris elèctricsdeserveis municipalsa la via pública. A banda de l'estalvi econòmic suposa un canvi en el model de gestió dels armaris elèctrics (escomesa/contracte únic) independentment dels serveis municipals que integrin l'armari. 3 3.34 Estudi contingències elèctriques BR Redacció i presentació del pla 4 4.42 Grafiar xarxa primària aigua Representació gràfica de la infraestructura primària d'abastament d'aigua 5 5.85 Transport càrregues especials: vies segures Redacció del protocol d'actuació per a la gestió de transports especials a la ciutat: vies segures i itineraris
  17. 1 º 16 16 www.bcn.cat Projectes en curs: GRUP TREBALL Codi projecte Nom projecte Descripció de la millora implementada per a la reducció de la vulnerabilitat 1 1.02 Protocol d'Actuació i Comunicació amb Aigües de Barcelona Establir circuits de comunicació per les incidències i les afectacions en el servei de subministrament d'aigua a la ciutat a partir d'uns llindars acordats. La Central d'Operacions farà de ròtula de comunicació entre la companyia de subministrament i la resta d'entitats involucrades. Les comunicacions de dos tipus: a nivell operatiu per a les dependències que necessiten gestionar la situació i a nivell informatiu per coneixement intern de la incidència 1 1.03 Protocol d'Actuació i Comunicació amb Gas Natural Establir circuits de comunicació per les incidències i les afectacions en el servei de subministramentde gas natural a la ciutat a partir d'uns llindars acordats. La Central d'Operacions farà de ròtula de comunicació entre la companyia de subministrament i la resta d'entitats involucrades. Les comunicacions de dos tipus: a nivell operatiu per a les dependències que necessiten gestionar la situació i a nivell informatiu per coneixement intern de la incidència. 2 2.21 Manual d'explotació dels túnels urbans viaris Acordar i redactar un manual d'explotació per tal de gestionar amb èxit i de manera eficient els túnels urbans viaris. El manual ha d'incloure: La gestió diària de la infraestructura (totes les activitats per a la supervisió del trànsiti per assegurar un funcionament eficient de tots els equipaments en condicions normals d'explotació i en el cas d'una emergència, garantir el correcte funcionament de totes les instal·lacions tant estructurals com electromecàniques). La formació del personal i la millora contínua de la seguretat (incloenttotes les accions d'estudi i planificació orientades a una millora contínua de la seguretat com plans d'emergència, experiències adquirides a simulacres o accidents,substitució dels equipaments del túnel, etc.) 2 2.23 Instrucció tècnica d'alcaldia de serveis dels túnels urbans viaris Normativa tècnica específica per al disseny i explotació de túnels urbans viarisa Barcelona.Consensuadaamb tots els agents implicats (Consell Comarcal, AMB i Ajuntament de Barcelona). 2 2.24 Estructura organitzativa túnels Disseny de l'organigrama competencial i funcional que doni resposta a la necessitatde gestionar de forma eficient els túnels urbans viaris. 3 3.02 Projecte PilotArmari Elèctric Únic a Travessera de Dalt Proposta d'implementació del nou concepte d'armari elèctric únic desenvolupatal projecte de Resiliència 3.01 a les obres de remodelació de la Travessera deDalt. Es tracta de posar a prova l'eficiència del armari elèctric únic per
  18. 1 º 17 17 www.bcn.cat GRUP TREBALL Codi projecte Nom projecte Descripció de la millora implementada per a la reducció de la vulnerabilitat poder en un futur implementar-ho a altres ubicacions que es remodelin a la ciutat. 4 4.43 Estudi/anàlisi xarxa abastament/sanejament Analitzar amb tots els actors involucrats (BCASA, ACA, Aigües de Barcelona, AMB, SPEIS, GUB) els punts crítics en la xarxa d'abastament (a diferents cotes) i de sanejament per proposar actuacions de millora de les dues xarxes. 5 5.01 Actuacions Seguretat Viària Establir un circuit per poder fer un correcte seguiment i anàlisi dela majoria deles intervencions queimpliquin una millora de la seguretat viària, independentment del servei municipal que les realitzi. Aquest circuit ha de garantir la capacitat de recollir indicadors objectivables de les actuacions sobrepunts crítics de la ciutat per un posterior anàlisi i aplicació a altres ubicacions de la ciutat. 5 5.02 Regulació normativa circulació de mercaderies Barcelona no disposa d'una normativa específica sobre la circulació de mercaderies, el grup de treball de Mobilitat decideix abordar la confecció d'una normativa per regular el trànsitde mercaderies tant per les seves característiques com pel tonatge i volum dels transports. 6 6.02 Pla d'Actuació per una Barcelona, ciutat refugi Davant una possiblearribada a Barcelona de persones que fugen de la guerra el grup de Serveis a les Persones ha desenvolupat un projecte on s'han identificat i coordinat tots els actors que poden intervenir en les primeres fases de l'acolliment i seguiment social per tal de donar un servei de qualitat als refugiats sense alterar el normal funcionament dels serveis públics de la ciutat. S'ha creat una base de dades on estan identificats els recursos necessaris (professionals, equipaments, entitats, etc.) per cada un dels escenaris possibles. Aquesta recull d'informació s'ha integrat en el pla operatiu del "Pla Barcelona, ciutat refugi". 7 7.33 Protocol per a la recuperació Telcos per fallida elèctrica Durant el desenvolupament de diversos projectes on intervenen tècnics de l'IMI i del departament de resiliència urbana es detecta la vulnerabilitat del servei de telecomunicacions dels operadors privats davant una fallida elèctrica que suposaria una caiguda en cadena del servei. L'objectiu que es fixa el grup de treball és l'acord i signatura d'un protocol de comunicació entre la companyia de subministrament elèctric, els operadors de telecomunicacions i l'Ajuntament de Barcelona per conèixer les incidències en el servei i poder tenir la informació necessària per reclamar si és el cas una prestació de qualitat.
  19. 1 º 18 18 www.bcn.cat
  20. 1 º 19 19 www.bcn.cat 3.6. Xarxes internacionals de ciutats Al llarg de tots aquests anys en els que hem anat construint el model de resiliència de la ciutat, i fruit de la inquietud per estar en contacte amb les iniciatives més avançades que a nivell global s'estaven desenvolupant en aquest àmbit, hem anat teixint una xarxa de relacions amb ciutats per afavorir l'intercanvi de coneixements i cercar referències en el tractament dels reptes plantejats. Algunes d'elles s'emmarquen en el desenvolupament de programes específics promoguts per organitzacions com les Nacions Unides –a través del Programa de Perfils de Ciutats Resilients d'UN-Habitat, o la Campanya 'Making Cities Reilient' d'UNISDR- ICLEI, C40, o més recentment les 100 Ciutats Resilients. Altres s'han establert directament de ciutat a ciutat, per l'interès específic en el tractament de determinades temàtiques en les que hem buscat, o hem esdevingut, referents. En qualsevol cas, el foment de l'aprenentatge i la col·laboració amb altres ciutats ha estat molt present durant el desenvolupament de l'estratègia de resiliència, des de la voluntat de compartir les eines, metodologies, projectes, experiència i coneixements en definitiva, generats, i fomentar la col·laboració amb altres ciutats amb les que compartim visió, no només des de l'oportunitat que representa poder sumar esforços per donar resposta a reptes similars, si no també de contribuir en un model de desenvolupament urbà sostenible i més responsable a nivell global. 4. Projectes més singulars en marxa 4.1. Atenció a les persones: Pla Barcelona Ciutat Refugi Molts països europeus s'han vist desbordats en els darrers mesos per l'arribada de massiva de refugiats. Des del convenciment que el món municipal ha de jugar un paper capdavanter en la resposta a aquesta crisi humanitària global, donat que el major gruix de refugiats acabarà vivint en aquests entorns, Barcelona ha impulsat el programa 'Ciutat Refugi'. El govern municipal ha posat en marxa un conjunt de mesures al voltant del programa 'Barcelona, Ciutat refugi' per tal d'ajudar el màxim possible als refugiats, assegurar que els seus drets no siguin vulnerats, i poder garantir la prestació de serveis d'atenció, acollida, assentament i integració d'aquestes persones. Dins d'aquest marc, i amb l'objectiu d'assegurar la necessària coordinació per acollir, assistir, proveir dels serveis necessaris i garantir els drets de les persones refugiades, a través del projecte endegat a les Taules de Resiliència s'està treballant en la planificació per preparar la ciutat per fer front a aquesta situació excepcional, sense que això afecti al seu desenvolupament i prestació de serveis habituals.
  21. 1 º 20 20 www.bcn.cat La voluntat és garantir la prestació d'un servei de qualitat que doni cobertura a les necessitats de les persones acollides de manera coordinada i efectiva, d'acord amb una estreta col·laboració entre tots els departaments municipals i la resta d'agents externs involucrats. Objectius:  Fer una feina de planificació estratègica i establir els protocols i pautes d'atenció per tal de garantir la capacitat de resposta de la ciutat i els seus serveis.  Coordinar els actors implicats i identificar les necessitats per cadascuna de les fases del procés d'acolliment, assentament i integració, tenint en compte diferents possibles escenaris, en funció de com es produeixi l'arribada de refugiats.  Inventariar els recursos disponibles per donar cobertura a aquestes requeriments.  Identificar els recursos addicionals i operatives especials requerits per donar cobertura als diferents vectors de serveis a prestar (salut, habitatge, educació, seguretat,...) per cada possible escenari, així com els mecanismes adients per habilitar-los. Actualment, donada la situació d'estancament que s'ha produït a nivell dels estats membre per acomplir amb els compromisos i les quotes de reassentament de refugiats pactades per la Comissió Europea, la ciutat ha obert altres vies d'actuació per contribuir davant aquesta situació d'emergència. En aquesta línia, es treballa per engegar projectes de cooperació internacional amb les ciutats i territoris que de manera més acusada estan patint la pressió dels fluxos migratoris (Grècia, Orient mitjà, Lampedusa, Ceuta i Melilla), així com per fer xarxa i contribuir a aixecar la veu i fer valer el rol destacat de les ciutats davant aquest repte global. 4.2. Mobilitat: Seguretat Viària Actuacions en seguretat viària i anàlisi de l'accidentalitat Des de diverses àrees i dependències de l'Ajuntament –com Mobilitat, GUB, Districtes o Infraestructures-, es duen a terme propostes de millora i actuacions per tal d'augmentar la seguretat viària, tant en zones de risc, com en ubicacions no identificades com a tal. Aquestes propostes són executades per la dependència competent (a territori o des de les àrees). Tanmateix, donada la heterogeneïtat dels processos de cada sector o districte, en ocasions resulta difícil poder tenir una visió global i fer un seguiment eficient de les actuacions implementades.
  22. 1 º 21 21 www.bcn.cat Objectius:  Dissenyar un circuit per poder fer un seguiment de les actuacions globals o puntuals que incideixin en la millora de la seguretat viària, i establir una metodologia tranversal que permeti protocol·litzar els procediments que es posen en marxa per executar aquestes actuacions independentment de qui les executi (àrees o sectors, districtes).  Treballar per millorar en la capacitat d'anàlisi dels indicadors de les causes de l'accidentalitat i en la unificació de criteris per definir les zones de risc.  Avaluar l'impacte de les actuacions de millora implementades en les zones de risc definides.  Extreure conclusions per tipificar les mesures més efectives sobre les causes que origines les zones de risc i elaborar documents de criteris o catàlegs de solucions davant problemàtiques recurrents 4.3. Serveis Urbans i protecció civil: Protocols amb les companyies de serveis Protocols d'actuació i comunicació amb les companyies de subministrament de serveis bàsics (electricitat, aigua, gas) Amb l'objectiu de millorar la garantia de continuïtat funcional de la ciutat i l'accés de la ciutadania a uns serveis bàsics de la màxima qualitat, hem engegat un procés per establir protocols d'actuació i comunicació amb les diferent companyies subministradores. Aquests acords -en diferents estadis d'evolució-, ens permeten tenir un millor coneixement de qualsevol incidència que es produeixi amb afectació sobre els usuaris o l'espai públic. El seu objectiu principal és que resolució d'aquestes fallides es dugui a terme de manera coordinada i amb la màxima eficiència, limitant-ne l'abast en la mesura que es puguin activar mecanismes preventius- també sobre altres xarxes-, i en última instància, però no menys important, vetllar de manera activa per millorar en la prestació d'uns serveis de qualitat al la ciutadania. Cal dir, que aquests protocols d'actuació i comunicació en cap cas eximeixen a les companyies del compliment d'altres protocols d'emergències signats amb l'Ajuntament, com és el cas dels protocols d'emergències d'SPEIS.
  23. 1 º 22 22 www.bcn.cat Objectius:  Conèixer quin és el nivell de qualitat del servei que donen les companyies subministradores de serveis bàsics o essencials als ciutadans i ciutadanes de Barcelona.  Vetllar per l'afectació mínima als consumidors i a l'espai públic durant la resolució d'incidències.  Millorar el coneixement sobre les diverses xarxes d'infraestructures de serveis i les seves interdependències.  Establir circuits de comunicació eficients: a la Central d'Operacions d'Ecologia Urbana arriben els avisos de les companyies subministradores de serveis bàsics i des d'aquest servei municipal (funciona els 365 dies de l'any les 24 hores) s'envien les corresponents comunicacions. Aquestes poden ser de dos tipus: operatives, dirigides a les dependències municipals o extra-municipals que són susceptibles d'actuar o gestionar la incidència; o exclusivament informatives, adreçades a l'estructura interna municipal per coneixement de possibles afectacions als ciutadans o ciutadanes o a l'espai públic. 5. Planificació estratègica 5.1. Pla de Resiliència i adaptació al canvi climàtic Alhora que en un pla operatiu es treballa per la implementació d'accions directes per la prevenció i reducció de les vulnerabilitats de la ciutat, cal disposar de la planificació estratègica, que actuï com a marc de referència pel desplegament de les principals línies d'acció i mesures proactives de resiliència i, al seu torn, incorpori la metodologia de treball i eines de desenvolupades, constituït el cos teòric sobre el que s'està construint del model de resiliència de Barcelona. El pla ha de permetre la priorització de mesures d'actuació davant riscs naturals contemplant els impactes derivats del canvi climàtic-, tecnològics i socials.
  24. 1 º 23 23 www.bcn.cat 5.1.1. Estructura del Pla de Resiliència Urbana de Barcelona Marc global de Resiliència 1.Visió, missió, valors 2.Abast temporal i territorial 3.Objectius estratègics 4.Informació de base i eines d'anàlisi Riscs derivats del Canvi Climàtic i Adaptació Altres riscs d'origen natural Riscs d'origen tecnològic (infraestructures i serveis) Riscs d'origen social 5.Plans d'acció (línies d'acció + mesures) Metodologia i projectes transversals 6.Projecte representatiu 7.Pla d'implementació 8.Sistema de seguiment i actualització 5.1.2. Pla de resiliència i adaptació al canvi climàtic L'octubre de 2014 Barcelona es va adherir a la iniciativa europea Mayors Adapt, adquirint el compromís de disposar del Pla o les mesures d'adaptació per fer front als impactes derivats del canvi climàtic. Més recentment, s'ha impulsat el Compromís de Barcelona pel Clima on, construint sobre el Compromís Ciutadà per la Sostenibilitat 2012-2022, Ajuntament i ciutadania sumem les iniciatives i esforços davant aquest repte. Objectius estratègics del Pla:  Involucrar els actors interns i externs per afrontar els reptes i oportunitats de construir una ciutat més resilient, afavorint l'adopció de comportaments resilients i la reducció de les vulnerabilitats, i fomentant la coordinació institucional i interdepartamental.  Incorporar les variables i criteris de resiliència i canvi climàtic als programes, planejament existent, legislació, i establir pautes per la presa de decisions.
  25. 1 º 24 24 www.bcn.cat  Sistematitzar i definir metodologies i procediments per la identificació i avaluació de riscs, considerant el seu impacte sobre l'economia, mediambient i la població.  Definir mesures tenint en compte la protecció, renovació i enfortiment de sistemes existents. Incorporar l'aprenentatge com a valor, després de situacions crítiques, 'reconstruir'/restablir l'estat de normalitat de manera intel·ligent, aplicant les lliçons apreses amb les millors opcions i alternatives.  Definir accions clau per actuar davant les vulnerabilitats de la ciutat, establint les responsabilitats, recursos i fites temporals necessaris.  Definir criteris i metodologies per prioritzar les mesures descrites, considerant el factor d'incertesa de dels riscs i les seves conseqüències.  Definir un sistema de monitorització de la resiliència, millorant la disponibilitat de dades de referència i la generació d'eines que aportin nova informació de valor per millorar la capacitat d'anàlisi. (sistemes de mapificació, consulta i comunicació).  Incrementar la conscienciació sobre la resiliència i el canvi climàtic, involucrant la ciutadania a través de projectes demostratius i de participació.  Expandir l'educació, formació i desenvolupament de perfils professionals per tal de garantir la disponibilitat i capacitació de de professionals en processos de construcció de resiliència i resposta i recuperació davant situacions excepcionals o d'emergència.  Consolidar Barcelona com a ciutat de referència en resiliència i adaptació.
  26. 1 º 25 25 www.bcn.cat Fases: Diagrama de les fases del pla (es troben en diferents estadis d'evolució i no tenen un desenvolupament correlatiu) Actualment s'està desenvolupant l'anàlisi de vulnerabilitats, s'ha constituït el grup de treball intern de l'Ajuntament -inserit dins el Compromís de Barcelona pel Clima-, i es disposa dels instruments i metodologies de treball transversal que, formant part de l'estratègia de resiliència han contribuït a establir els vincles de col·laboració amb actors clau –interns i externs- de la ciutat. 5.2. Pla de Resiliència Social Els Serveis Socials de Barcelona han desenvolupat un model d'atenció a les persones que, des d'una vessant pràctica i aplicada -fonamentada en la llarga trajectòria del servei-, ha configurat una cartera de serveis i unes metodologies de treball en molts àmbits pioneres, pel canvi d'enfocament que representen vers el tractament ofert tradicionalment a les persones en situació de vulnerabilitat o víctimes de situacions traumàtiques, basat en el reconeixement i foment de la resiliència personal. Aquesta metodologia i processos de treball es volen plasmar en un Pla de Resiliència Social, que els doti d'un cos teòric, i esdevingui document de referència pel full de ruta dels Serveis d'Atenció a les persones a la nostra ciutat
  27. 1 º 26 26 www.bcn.cat 5.3. Indicadors de Resiliència Per tal d'anar un pas més enllà en l'aplicació de la metodologia de millora continuada en el que es basa el nostre model de construcció de resiliència, i millorar en el coneixement de les vulnerabilitats i l'efectivitat i l'impacte que sobre aquestes tenen els projectes i actuacions implementades, es necessari poder disposar d'alguns índexs o mesures que permetin avaluar el procés amb criteris objectivables. La mesura de la resiliència és objecte de no pocs programes i projectes de recerca que s'estan duent a terme actualment des de centres d'investigació i organitzacions de referència en l'àmbit de la resiliència urbana -es de fet l'objectiu últim del programa que UN-Habitat està conduint en col·laboració amb la nostra ciutat – i comporta una certa dificultat, donat l'ampli abast del terme, i el reconeixement implícit de la complexitat de la ciutat i les interaccions que s'hi produeixen. En aquest sentit, estem treballant en les següents línies d'actuació: 5.4. Creació de resiliència basada en l'anàlisi de dades objectives A través de la central d'operacions de l'espai públic, i el report sistemàtic de les incidències que es produeixen sobre aquest i els serveis urbans, disposem d'una àmplia font de dades que, degudament explotada i interpretada, aporta informació de valor sobre l'estat de la ciutat i ajuda a identificar possibles focus de problemàtiques sobre les que cal actuar. Hem començat a treballar per establir criteris i estructurar la informació que concentra la central d'operacions a través del repositori d'incidències, de manera que sigui útil de cara a reorientar i millorar l'eficàcia dels procediments que s'hi duen a terme. El primer pas va consistir en establir criteris per la classificació de les incidències tenint en compte la seva severitat: 1. Incidències 'ordinàries'; es deriven al servei corresponent perquè en programi la resolució 2. Incidències que requereixen una actuació urgent; s'activen els equips d'actuació immediata coordinats des de la central 3. Incidències 'critiques' o de ciutat: tenen una afectació sobre la continuïtat de servei de la ciutat, i potencialment poden afectar la seva funcionalitat 4. Activació de Plans d'emergències 5. Activació múltiple de Plans d'emergències o situacions d'emergència que escapen a la competència municipal
  28. 1 º 27 27 www.bcn.cat Més enllà de l'impacte que aquesta classificació té sobre els procediments de la central - tan per la pròpia gestió de les incidències a nivell operatiu com, a nivell comunicatiu, per la distribució d'avisos- , es treballa amb l'objectiu de millorar la capacitat d'anàlisi i el coneixement que tenim sobre què està succeint a la ciutat, i quina és la seva capacitat de resposta. En aquest sentit, estem creant les bases per establir una metodologia de treball en l'explotació de les dades de la central que consisteix dels següents punts: Aquesta metodologia ens ha de permetre, d'una banda, identificar les problemàtiques i les causes d'origen, de cara a plantejar i prioritzar els projectes a implementar a través de les Taules de Resiliència, i de l'altra, poder avaluar amb dades objectives, l'efectivitat d'aquestes actuacions a través de la comparació entre la situació inicial i la situació un cop implementada la mesura. Aquesta nova cultura de treball al voltant de les dades que la central aglutina i genera - que permet abordar-les des d'una nova dimensió que reconeix i explota el seu potencial com a generadores de nova informació de valor-, s'està integrant de manera progressiva i tindrà un impacte positiu creixent sobre l'eficiència del procediments i la gestió de la central. Per tal d'implementar-ho però, serà necessari acompanyar el procés de les eines que donin suport i permetin sistematitzar totes aquelles tasques que no aporten coneixement o valor, i poder d'aquesta manera concentrar majors esforços en desenvolupar la capacitat analítica. 5.5. City Resilience Profiling Programme L'abril del 2013 es va signar un conveni de col·laboració de 4 anys amb el Programa de de les Nacions Unides pels Assentament Urbans (UN-Habitat) per la col·laboració al desenvolupament del 'City Resilience Profiling Programme', impulsat des de les oficines de resiliència que s'han establert a la nostra ciutat. L' objectiu final del programa és establir uns índex que permetin a qualsevol ciutat del món disposar del seu perfil de resiliència, per tal que pugui mesurar d'una manera objectiva quines són les seves 1. Anàlisi de les incidències reportades al centre de control i altres fonts d'informació disponibles, per la detecció de focus, causes recurrents, problemàtiques d'especial criticitat per la ciutat 2. Definició de mesures a implementar (establint indicadors de seguiment) 3. Avaluació de l'efectivitat de la mesura introduïda (comparativa indicadors de seguiment abans i després)
  29. 1 º 28 28 www.bcn.cat vulnerabilitats i el grau de progrés que experimenta a través de la implementació de Plans d'Acció de Resiliència. La generació d'aquest perfil es basa en una avaluació dels riscs als que la ciutat està exposada, i el seu potencial efecte, considerant el seu grau de competència i capacitat d'intervenció -a través dels instruments i les mecanismes de què disposa- sobre els processos de planificació i desenvolupament, així com de la gestió del serveis que proveeix a la ciutadania. Participar en aquesta iniciativa, a banda a la contribució de la ciutat com a pionera en el procés de mesura de la resiliència urbana, que ens permeti generar el nostres indicadors de resiliència, ens dona accés a les eines avançades d'anàlisi i avaluació de riscs que s'hi estan dgenerant, i la possibilitat d'integrar-les en les eines de suport pròpies que estem desenvolupant en paral·lel.
  30. 1 º 29 29 www.bcn.cat 6. Participació i comunicació 6.1. Setmana de la Resiliència de Barcelona Foment dels entorns de col·laboració i l'intercanvi de coneixement i bones pràctiques amb altres ciutats: La Setmana de la Resiliència Basant-se en l'èxit de les jornades Barcelona's Experience in Resilience celebrades el febrer de 2015, que va atraure més de 170 participants i amb més de 20 ciutats representades, l'Ajuntament de Barcelona ha impulsat la Setmana de la Resiliència. L'esdeveniment, organitzat dins el context de col·laboració amb el Programa de Perfils Ciutats Resilients (CRPP) d'UN-HABITAT, té com a principal objectiu esdevenir una plataforma d'intercanvi directe entre ciutats per l'aprenentatge mutu, oberta al debat i el foment dels entorns de col·laboració entre la comunitat d'experts que, des de diferents vessants, treballen per construir comunitats més resilients arreu del món. La Setmana de la Resiliència tindrà lloc al recinte modernista de Sant Pau del 14 al 18 de març, i aspira a donar veu a les ciutats i connectar-les per sumar esforços davant reptes comuns, mentre que proporciona l'oportunitat d'intercanviar coneixements pràctics a través de la difusió d'exemples i bones pràctiques implementades. Per tal de cobrir l'àmplia gamma de temes proposats, que va des de la gestió de l'aigua i les infraestructures urbanes a prova de desastres, iniciatives d'èxit per fomentar la involucració d'actors clau, la resiliència social o la resposta de la ciutat davant el repte els impactes migratoris i la crisi de refugiats, l'esdeveniment comptarà amb una varietat de sessions, com ara:  Taules rodones d'alt nivell centrades en les temes d'actualitat com ara l'impacte de la crisi migratòria o els efectes del canvi climàtic.  Sessions paral·leles per tal d'aprofundir en els aspectes més pràctics de la implementació de projectes i iniciatives de resiliència a través de la presentació de casos d'estudi i projectes específics.  Reunions de xarxes de ciutats destinades a promoure l'intercanvi de bones pràctiques i el foment d'aliances i iniciatives de ciutat a ciutat.  Visites, que oferiran una oportunitat d'experimentar de primera mà com Barcelona està enfortint les seves capacitats per ser més resilients davant determinats impactes
  31. 1 º 30 30 www.bcn.cat Setmana de la Resiliència: del 14 al 18 de març (recinte modernista de Sant Pau)
  32. 1 º 31 31 www.bcn.cat 7. Col·laboració internacional 7.1. Oficines de resiliència d'UN Habitat El 2 d'abril de 2013 es va formalitzar el conveni de col·laboració de Barcelona amb el programa de Perfils de Ciutats Resilients (CRPP). En base a aquest acord, el programa de Nacions Unides pels Assentaments Urbans va establir la seva seu de resiliència a la nostra ciutat. Part de les contribucions al desenvolupament del programa són a través de col·laboracions externes d'institucions i entitats basades a la nostra ciutat, que han estat involucrades en alguna mesura en projectes de resiliència, ja sigui a través de la seva participació a les Taules de Resiliència, o des d'algun altre àmbit. Dins aquest context, es treballa també per consolidar la involucració i compromís d' actors externs -necessaris per l'assoliment dels objectius del programa de Resiliència Urbana de Barcelona- amb la ferma voluntat que la ciutat tingui un rol actiu en la definició del model de ciutat, basat en el foment de la protecció, benestar i equitat social dels seus habitants, que volem construir. Juntament amb Barcelona, 9 altres ciutats pilot es van estar incloses inicialment: Balongoda (Sri Lanka), Cagayán de oro (Filipines), Teheran (Iran), Concepción (Chile), Wellington (Nova Zelanda), Beirut (Líban), Dar es Salaam (Tanzania), Lokoja (Nigeria), i Portmore (Jamaica), i durant la fase de desenvolupament s'ha extés la col·laboració amb la regió sueca d'Sköne, la regió àrtica i diverses ciutats de llatinoamèrica, principalment a Mèxic i a Colòmbia. A banda de la participació en el procés de definició dels perfils de ciutats resilients, dins el marc de col·laboració amb Nacions Unides, s'han impulsat altres iniciatives, com les jornades 'Barcelona's Experience in Resilience' (febrer de 2015), o la celebració de la Setmana de la Resiliència (març 2016), enfocades al foment del debat i l'intercanvi de coneixements, entre ciutats i institucions de referència en l'àmbit de la resiliència urbana.
  33. 1 º 32 32 www.bcn.cat 7.2. UN ISDR L'abril de 2013 Barcelona es va adherir a la campanya 'Making Cities Resilient', impulsat per UNISDR (International Strategy for Disaster Reduction) que té com a objectiu fomentar la incorporació de la resiliència i les bones pràctiques en la reducció de riscs en l'agenda urbana, a través d'iniciatives com la divulgació dels '10 Essentials for Making Cities Resilient'. En reconeixement a la trajectòria i experiència desenvolupada a través de la implementació dels projectes per la reducció o eliminació de riscs a través de les Taules de Resiliència, el mateix any, la ciutat va ser designada com a ciutat model en infraestructures i serveis i va ser inclosa com a membre del consell directiu de la campanya. 7.3. Xarxa de 100 ciutats resilients 100 RC: Impuls al Pla Estratègic i reforç estructural al Dept. Resiliència Urbana El desembre de 2014 Barcelona va ser seleccionada per entrar a formar part del programa 100 Resilient Cities promogut per la Rockefeller Foundation. Es tracta d'una iniciativa amb un pressupost global de 100M $ que va arrencar el 2013 amb l'objectiu de promoure la capacitat de les ciutats per convertir-se en entorns menys vulnerables, donada la creixent tendència global d'urbanització i concentració de població en espais urbans.
  34. 1 º 33 33 www.bcn.cat Actualment 67 ciutats ja formen part de la xarxa, aquest any es tanca l'última ronda de selecció per completar la llista fins a 100. El programa dota de recursos a les ciutats que en formen part per tal que formalitzin les estructures orgàniques necessàries i tinguin accés a les eines i coneixement que els permetin desenvolupar i implementar la seva estratègia de resiliència urbana, promovent a la vegada la col·laboració i aprenentatge mutu entre ciutats. En el cas de Barcelona, es va valorar el seu enfoc innovador i el fet de ser una de les ciutats pioneres en aquest àmbit a nivell mundial; ha estat la primera ciutat del món en tenir un departament de resiliència (les ciutats escollides durant la primera ronda de selecció tot just estan començant a formalitzar orgànicament i institucionalitzar els seus), i porta des del 2009 treballant en la implementació de projectes de reducció de riscs. Es va acordar destinar el finançament directe que la xarxa proveirà a la ciutat durant els propers dos anys per reforçar l'equip de treball de resiliència. Els propers passos consistiran en definir quines són aquestes necessitats i la formalització del Grant Agreement, moment a partir del qual es materialitzarà la col·laboració. 7.4. C40 La xarxa de ciutats C40 treballa per la reducció dels efectes del Canvi Climàtic a través del foment de la implementació de polítiques i mesures sostenibles, replicables i significatives per la reducció d'emissions. Des del Departament de Resiliència, es col·labora activament amb el grup de treball Climate Change Risk Assessment Network, donada la vinculació directa del seu àmbit de treball amb la part del nostre programa destinat a preparar la ciutat davant els reptes del Canvi Climàtic.
  35. 1 º 34 34 www.bcn.cat La participació en aquest grup de treball ens ofereix la possibilitat d'estar en contacte amb ciutats que estan treballant en la mateixa línia i s'enfronten a reptes similars, compartint amb elles projectes i bones pràctiques. 7.5. Medellin Collaboration for Urban Resilience (MCUR) Durant la celebració del 7è World Urban Forum a Medellín l'abril de 2014, es va formalitzar la col·laboració entre diverses organitzacions que, a nivell global estan promovent la incorporació de la resiliència a l'agenda de desenvolupament de les ciutats. En formen part més de 10 entitats, entre elles: UN-Habitat, UNISDR, C40, 100 Ciutats Resilients, World Bank o l'ICLEI. En conjunt, aquestes organitzacions treballen en més de 2.000 ciutats a nivell mundial, promovent l'avanç cap al desenvolupament urbà sostenible, considerant especialment l'augment de l'exposició urbana a diverses tensions i xocs. L'objectiu de la col·laboració és facilitar el flux de coneixement i els recursos financers necessaris per ajudar les ciutats a fer-se més resistents a les interrupcions relacionades amb el canvi climàtic, els desastres causats pels desastres naturals i altres pertorbacions sistèmiques i tensions, inclosos els reptes socioeconòmics associats a fenòmens globals derivats de la ràpida urbanització. Barcelona per la seva vinculació a un gran nombre d'aquestes entitats, està en posició d'actuar com a catalitzadora de sinèrgies, des d'un punt de vista aplicat, entre els diferents programes que aquestes promouen.