text: Bernat I dAlvèrnia. Bernat dAlvèrnia conegut com el Vell, fo
  ⓘ Bernat I dAlvèrnia. Bernat dAlvèrnia conegut com el Vell, fou comte dAlvèrnia i abat laic de Brioude vers 846-863 i 864 a una data posterior al 866. Era probabl ..
  ⓘ Bernat I dAlvèrnia
  Bernat dAlvèrnia conegut com el Vell, fou comte dAlvèrnia i abat laic de Brioude vers 846-863 i 864 a una data posterior al 866.
  Era probablement fill de lantic comte Guerí de Provença o bé un nét fill de Guillem I dAlvèrnia. Vers 855 després del fracàs de Lluís el Jove que volia ser Lluís II dAquitània però no ho va aconseguir; fou després Lluís III dAlemanya per proclamar-se rei a Aquitània, va donar suport a Pipí II dAquitània i fou el principal noble del seu partit però el 859 va tornar al bàndol de Carles el Calb i fou fidel a Carles lInfant, però quan aquest es va revoltar contra el seu pare el 862, va donar suport a Carles el Calb. El 863 en un cop de mà, el conseller i vescomte Esteve dAlvèrnia el va deposar i va usurpar el poder. Esteve va morir en lluita contra els normands, i Carles el Calb va retornar el comtat a Bernat a lassemblea de Pîtres el juny del 864. Se lesmenta per darrera vegada el 866 i hauria mort entre 866 i 868. Un fill, Guerí, el podria haver succeït però hauria mort al cap de poc i pel dret de la filla el comtat havia de passar a Bernat Plantapilosa. Però Gerard II, fill de Gerard i nét per tant de Guerí li va disputar el poder i hauria dominat el comtat fins que fou deposat formalment pel rei el 872.
  Guerí, possible comte dAlvèrnia del 868 al 869
  La filla Ermengarda es va casar amb Bernat Plantapilosa que la mort de Bernat seguida de la del seu fill Guerí menys probablement per una decisió de Carles el Calb posterior al 866, potser el 868 o 869, va rebre la investidura del comtat dAlvèrnia. Un fill dErmengarda va portar el nom de Guerí com el seu suposat besavi, però devia morir jove.