text: Premi Mediterrani de Literatura | Perpignan la Catalane, Perpinyà la Catalana
  Esteu aquí : Inici » Cultura » Les Grans Cites anuals » Premi Mediterrani de Literatura
  Il·lustració CML
  Premi Mediterrani de Literatura - Setembre
  Primavera 1982. Per iniciativa d'André Bonet, es crea a Perpinyà el Centre Mediterrani de Literatura (CML). L'eclosió d'aquesta entitat cultural és un veritable avantatge per tots els Rossellonesos a qui els agraden els llibres i també els seus autors. En efecte, la vocació principal del CML és de rebre en terres catalanes els escriptors que animen l'actualitat del llibre i de confrontar-los durant trobades informals amistoses amb el seu públic. Les sessions de dedicatòries amaguen sovint instants màgics al capítol de les emocions compartides.
  L'alquímia ha pres i els autors solen participar-hi. Estrelles de l'edició tal com Jean d'Ormesson, Hervé Bazin o Robert Sabatier es plauen a venir a Perpinyà per a presentar les seves obres. La ciutat també s'ha convertit, de Jean Rouaud a Jean-Christophe Rufin, en un pas obligat pels guardonats dels premis Goncourt. A més d'aquestes cites literàries, el CML organitza col·loquis animats sobre personalitats o temàtiques que han marcat la història, com ara aquests que es van dedicar a André Malraux, al general De Gaulle, o a la literatura llatino-americana amb la participació de Luis Sepulveda.
  En aquest borbolleig cultural, des del 1985, el CML ha pres una nova dimensió amb la creació d'un premi literari: el premi Mediterrani, el qual sol recompensar cada any una obra escrita en prosa i en francès que tracti d'un tema mediterrani. Concedit a París durant la primavera, s'atorga a Perpinyà al setembre. Al llarg dels anys, aquest guardó s'ha convertit en una referència en el món de l'edició. Dotat de 4573, 47 euros, aquest premi gaudeix d'un jurat prestigiós constituït de personalitats destacades tal com Patrick Poivre d'Arvor o André Stil.
  Succeint a Jean d'Ormesson de l'Acadèmia Francesa, François Nourissier de l'Acadèmia Goncourt n'és l'actual president. Des del 1993, s'ha convertit en un costum, el ministre de cultura presideix l'entrega dels premis a París. Una bona prova de reconeixement per aquest premi que s'ha donat el repte de construir, al llarg dels anys, el relat èpic de les diversitats fundadores de la identitat mediterrània.
  Al palmarès del premi Mediterrani, trobem noms il·lustres com ara Jules Roy, llorejat 1989 per les seves « Mémoires barbares » (Albin Michel), Tahar Ben Jelloun el 1994 amb « L'homme rompu » (Le Seuil), Hector Bianchotti el 1996 per la seva obra « Ce que la nuit raconte au jour » (Grasset), Edmonde Charles-Roux el 2001 per « L'homme de Marseille » (Grasset), Jean-Paul Mari el 2002 per « Il faut abattre la lune » (Nil Editions).
  Sense cap relació causa-efecte, s'ha de destacar que Hector Bianchotti, hagi entrat, després, a l'Acadèmia Francesa. El 1991, Tahar Djaout havia rebut el premi Mediterrani per « Les vigiles » (Le Seuil). Assassinat el 1993, s'ha convertit en el símbol de la resistència algeriana. Guardonat pel premi Mediterrani per « L'Abyssin » (Gallimard), Jean-Christophe Rufin ha rebut, després, el premi Goncourt el 2001 per « Rouge Brésil ».
  Cada any, també s'atribueixen dos altres premis Mediterrani. Creat el 1992, el premi mediterrani « estranger » va tenir com a llorejats principals Ismaël Kadare per « La pyramide » el 1993, Boutros Boutros Ghaly el 1998 per « Les chemins de Jérusalem » i, el 2002, el gran escriptor italià Umberto Eco per « Baudolino » (Grasset). El premi Mediterrani dels Joves, per la seva banda, va ser creat el 1994 i consta de Dominique Bona entre els seus llorejats.
  El 2000, el Centre Mediterrani de Literatura seguia la seva expansió amb la creació del premi Espiritualitats d'Avui. A diferència dels altres, aquest premi més que recompensar un llibre apunta per distingir una obra que pugui jugar el paper de balisa en un procés espiritual. El Dalai Lama amb « L'art de la felicitat » (Laffont) en constituia el primer guardonat.
  Premis, trobades, col·loquis, la participació a la « Rambla del llibre » al voral Vauban amb motiu de Sant Jordi el 23 d'abril, el CML dóna el lloc que es mereixen als llibres i als autors que els firmen. A aquests constructors d'històries, fidels a les trobades del CML, els encanta venir a vaiverejar per Perpinyà la novel·lesca. Pel gaudi dels bibliòfils i el seu propi gaudi. És en nom d'aquest plaer que el CML també ha creat la revista gratuïta « Lire en Méditerranée ».