text: (S'ha redirigit des de: Antiga república romana)
  La República romana va ser un període de la història de Roma caracteritzat pel règim republicà com a forma de govern, que s'estén des del 509 aC, quan es va posar fi a la monarquia amb l'expulsió de l'últim rei, Luci Tarquini «el Superb», fins al 27 aC, data en què va tenir el seu inici l'Imperi. La República Romana va consolidar el seu poder en el centre de la península Itàlica durant el segle V aC i en els segles IV i III aC es va imposar com a potència dominant de la península Itàlica sotmetent als altres pobles de la regió i enfrontant-se a les polis gregues del sud. A la segona meitat del segle III aC projectar el seu poder fora d'Itàlia, el que la va portar a una sèrie d'enfrontaments amb les altres grans potències de la Mediterrània, en què va derrotar a Cartago i Macedònia, annexionant els seus territoris.
  5.3 Tribuns del poble
  L'any 27 aC es va establir una ficció de normalitat política a Roma i el Senat li va atorgar a Octavi el títol d'Imperator Caesar Augustus. Octavi va assegurar el seu poder mantenint un fràgil equilibri entre l'aparença republicana i la realitat d'una monarquia dinàstica amb aspecte constitucional, el que és conegut com el Principat, en tant que compartia les seves funcions amb el Senat romà, però de fet el poder del princeps era complet. Formalment mai va acceptar el poder absolut encara que de fet el va exercir, assegurant el seu poder amb diversos llocs importants de la República i mantenint el comandament sobre diverses legions. Octavi va fundar així l'Imperi Romà i va iniciar la primera dinastia imperial.
  Cap al 500 aC una rebel·lió militar va amenaçar de fundar una nova ciutat plebea en Crustumerium. Per evitar-lo es van dictar mesures sobre la perduda de la propietat o la possessió a causa de deutes, es van crear colònies i es van entregar terres. També es va establir el Tribunat amb dos tribuns del poble al capdavant.
  El 139 aC es va establir el vot secret en les Assemblees (Llei Gabinia) per a l'elecció de magistratures. El 137 aC es va establir el vot secret per a l'elecció dels Tribunals Populars. El 130 aC es va establir el vot secret per a les iniciatives legislatives. Gairebé simultàniament, el 129 aC, es va obligar als senadors a renunciar a l'Equites en ser admesos a les cúries, amb la qual cosa van ser eliminats del Comicis centuriats on figuraven com cavallers (Llei Tabellaria, Lleis de Gabí, de Casi Longí i de Papiri Carbo).