text: Bavlna – Giorgio Fiori
  bavlník rostlina která obléká svět
  bavlna anglicky: cotton
  Proč je tak důležitý:
  Jde o nejrozšířenější přírodní vlákno pro výrobu látek.
  Na začátku 21. století se bavlna podílela přibližně jednou třetinou na světové spotřebě textilních vláken. Současné odhady světové produkce jsou asi 25 milionů tun. Výrobky z bavlny a kombinace jiných vláken s bavlnou, tak najdete všude kolem sebe – trička, jeansy, ponožky, ručníky, povlečení, utěrky na nádobí, košile.
  Bavlna se používá i v kosmetice a medicíně. Například vata, čistící tampóny, obvazy. Ze semen se lisuje bavlníkový olej, užívaný pro výrobu kosmetiky a pro technické účely.
  Bavlník je tropická nebo subtropická rostlina s velkými bílými, žlutými nebo růžovými květy. V tobolkách jsou semena porostlá chmýřím, které slouží k šíření semen větrem jako u pampelišky. Toto chmýří se využívá k výrobě bavlny. Chmýří dnešních odrůd je mnohem delší a vítr je nerozfouká.
  V současnosti se pěstují 4 kulturní druhy bavlníku:
  bavlník barbadoský (Jižní Amerika – Peru a Ekvádor)
  bavlník bylinný (Afrika)
  bavlník chlupatý (mexický poloostrov Yucatán)
  bavlník stromovitý (Indie)
  Největší producenti jsou Čína, Indie, Pákistán, USA. Nejkvalitnější vlákno pochází z Egypta.
  Původ a zpracování:
  Planá bavlna a látky z bavlny byly známé už ve starém Egyptě a Mexiku před sedmi tisíci lety.
  Archeologické nálezy naznačují, že se bavlník začal cíleně pěstovat nejdříve v Indii a v jižní Americe.
  Do Evropy zřejmě přivezli bavlnu arabští obchodníci v osmém století našeho letopočtu. Ve velkém se začala pěstovat až koncem 18. století. Souvisí to s průmyslovou revolucí, předtím byla bavlna nesmírně náročná na ruční práci.
  Tobolky bavlníku se dnes sklízejí speciálními kombajny, na malých plantážích někdy i ručně. Před dalším zpracováním je nutné vytáhnout chomáč vláken i se semeny z tobolky a semena odstranit.
  Až do konce 18. století se vše muselo dělat ručně, dnes pro tento účel existují stroje. V roce 1764 byl v Anglii vynalezen stroj na předení a poté v roce 1796 odzrňovací stroj na odstraňování semen. Stroje odstartovaly nástup bavlny jako konkurence do té doby široce používané vlny. Také len se začal stále více nahrazovat bavlnou. Bavlněná vlákna jsou sice méně pevná, ale pružná. Tkaniny jsou proto měkčí a dají se snáze žehlit.
  Do roku 1800 se bavlna do Evropy vozila hlavně z Egypta, Brazílie a Indie. Velké plantáže bavlníku byly v jižních státech USA.
  kombajn na bavlnu umí oddělit chlupaté tobolky od rostlin, které zůstavají na poli.
  Bavlník si můžeš vypěstovat i doma:
  Tedy pouze pro okrasné účely. Semena se dají koupit na internetu. Před vyséváním semena namočíme na jeden den do vlažné vody, aby nabobtnala.
  Bavlník nemá rád přesazování, proto semena vyséváme přímo do květináče o velikosti cca 18 – 20 cm. Stačí běžný zahradní substrát.
  Sejeme do hloubky max. 1 cm. Květináč postavíme na teplé místo, zavlažujeme postřikováním, pro udržení vlhkosti můžeme překrýt fólií.
  Semena vyklíčí za 8 – 14 dní. Květináče se semenáčky umístíme na světlé stanoviště. Ve druhé polovině května, když už nehrozí mrazíky, můžeme bavlník přemístit na prosluněný balkon nebo terasu, případně na zahradu, ale poroste i v pokoji u okna.
  Pravidelně zaléváme. Jakmile začne kvést, můžeme přihnojit hnojivem na pokojové květiny. Květy by se měly objevit asi osm týdnů po výsevu, na zralé tobolky si počkáme další dva až tři měsíce.
  Bavlník se většinou pěstuje jako jednoletá rostlina. V domácích podmínkách vyroste do velikosti 40 až 60 cm.