text: Alternativní stravování: vegetariánství a veganství | Žij zdravě
  Úvodní strana › Novinky › Jídlo › Alternativní stravování: vegetariánství a veganství
  Vegetariánská strava má více variant. Jako nejvhodnější se jeví lakto-ovo-vegetariánská strava, kdy jsou do stravy zařazeny také mléčné výrobky a vejce. Stejně vhodná je i tzv. "semivegetariánská" strava, kdy se konzumuje drůbeží maso či ryby. Ale zde již nelze tvrdit, že se jedná o stravu odpovídající myšlence vegetariánství. Lakto-ovo-vegetariánská strava byla zhodnocena jako odpovídající racionálnímu stravování a lze ji doporučit zdravému dospělému člověku. Mohou ji využít i obézní lidé a lidé s diabetem II. typu. Vegetariánská ani veganská strava rozhodně nejsou vhodné pro děti a dospívající či těhotné ženy!!!
  Vegetariánská strava a hubnutí
  Poměrně častým omylem spojeným s vegetariánskou stravou je její spojování s redukcí hmotnosti. Pro redukci hmotnosti nestačí pouze přestat konzumovat maso a masné výrobky, je třeba vyhodnotit celkový energetický příjem. I nadměrnou konzumací sacharidů, bílkovin a tuků převážně z rostlinných zdrojů v podobě zdravých potravin je možné zvýšit svou hmotnost. Také ve vegetariánské stravě mohou povolené mléčné výrobky tvořit značnou část přijaté energie, obzvlášť pokud volíte jejich plnotučné varianty. Spojení vegetariánské stravy s redukcí hmotnosti patrně vzniklo tak, že díky vynechání tučného masa a masných výrobků se snížil celkový energetický příjem a tak došlo k redukci, která byla připsána vegetariánství. Navíc většina vegetariánů vyznává zdravý životní styl. Vyhýbají se alkoholu, pravidelně se věnují pohybové aktivitě, proto se jim daří udržovat si přiměřenou tělesnou hmotnost.
  Lakto-ovo-vegetariánské stravování dokáže poskytnout všechny potřebné bílkoviny. Plnohodnotné bílkoviny z vajec a polotučných mléčných výrobků v kombinaci s bílkovinami z rostlinných zdrojů (obilovin a luštěnin). Výhodou vegetariánské stravy je dostatek vlákniny, příjem některých nenasycených mastných kyselin lze hradit prostřednictvím zvýšeného příjmu ořechů a sóji. Rozhodně je třeba zajistit, aby byla strava celkově pestrá.
  Veganská strava vhodná pro dlouhodobé stravování není. Je třeba při ní velmi pečlivě sledovat a hlídat jednotlivé množství zkonzumovaných živin. V prvé řadě je nutné sledovat příjem rostlinných bílkovin, přijímat je ve formě luštěnin a obilovin tak, aby bylo zajištěno, že nebude ve stravě chybět žádná aminokyselina. Ve stravě veganů chybí vitamín B12, který běžný člověk získává z živočišných produktů (maso, vaječný žloutek, mléko, vnitřnosti, apod.). Vitamín B12 je velmi důležitý pro krvetvorbu, jeho deficit se projevuje vznikem anémie – chudokrevnosti.
  Další problematickou živinou je vápník, minerální látka obsažená v kostní hmotě a zubech. Vstřebávání vápníku je zhoršeno současným příjem vlákniny a kyseliny šťavelové. Proto je třeba se zaměřit na dostatečný příjem vápníku prostřednictvím rostlinných i živočišných zdrojů. Rovněž železo dokáže lidské tělo z rostlinných zdrojů hůře využít. Železo vázané na hem v živočišných zdrojích se vstřebává více, vstřebání železa z rostlinných zdrojů snižují také fytáty a polyfenoly nacházející se v obilovinách a zelenině. Proto je třeba opět konzumovat dostatečné množství železa prostřednictvím listové zeleniny, luštěnin, apod.