text: Ostatně i sám Říha zmínil, že se v nové pozici bude chovat jinak. Mnozí fanoušci by si ale jistě přáli opak. Vždyť právě kombinace zápalu a zkušeností vyždímala z hráčů od Karlových Varů po Omsk maximum.
  
  Ústecký soud poslal 25letého muže obviněného z vraždy devítileté dívky z Klášterce nad Ohří do vazby. Policistům se v přípravném řízení k činu přiznal. Muž pocházející z Chomutova je příbuzným dívčiny rodiny, podle soudce nemá stálý domov. Policisty obviněný dovedl i k oblečení dívky, které pravděpodobně ze strachu z odhalení ukryl.
  „Obviněný se k činu doznal,“ řekl státní zástupce František Stibor s tím, že nejsou žádné pochybnosti o tom, že dívku znásilnil a zavraždil právě 25letý Roman K. Okresní soud v Ústí nad Labem uznal všechny tři vazební důvody, tedy možné ovlivňování dosud nevyslechnutých svědků, útěk i pokračování v trestné činnosti.
  Podle soudce Martina Majchráka policii Roman K. poskytl informace, které je dovedly po vraždě k oblečení dívky. Obviněný s policisty mluvil na služebně, u podvečerního jednání soudu odmítl vypovídat.
  Vazební zasedání trvalo 1,5 hodiny, proti uvalení vazby si obviněný podal stížnost. Od soudu jej eskorta odvezla do vazební věznice v Litoměřicích.
  Majchrák řekl, že obviněný byl v minulosti třikrát soudně trestaný. V již probíhajícím řízení mu navíc hrozil i další trest. Za co byl muž odsouzen, soudce neupřesnil, byly to však podle něj věci „naprosto odlišného charakteru“, než je vražda a znásilnění.
  Obvinění padlo už dopoledne. „Ze zvlášť závažných zločinů znásilnění a vraždy byl obviněn 25letý muž z Chomutova. Jedná se o osobu blízkou rodině nezletilé dívky,“ uvedla policejní mluvčí Alena Bartošová. Informace k motivu a způsobu spáchání činu policie nechce s ohledem na věk poškozené zveřejňovat.
  Mluvčí dodala, že podle zjištění kriminalistů obviněný děvče nejprve oslovil a potom vylákal na odlehlé místo nedaleko obce Ciboušov. Tam pak našli školačku pátrači ve středu odpoledne po několikahodinové akci mrtvou.
  Podle informací MF DNES je zadrženým mužem bratranec dívčiny matky Roman K. To večer potvrdila pro TV Prima sama matka zavražděné dívky. „Jeho matka je sestra mé matky, bohužel. Nedokážu pochopit, proč ublížil mé dceři. Nevídáme se s ním, ale Eliška ho znala. Věděla, že je to její strejda,“ řekla Primě žena. „Přála bych mu trest smrti, ať chcípne,“ dodala s tím, že Roman K. má dvouletého syna.
  Matka ho ale prý z domu už před časem vyhodila. „Je bez stálého bydliště a bez stálého zdroje příjmů,“ potvrdil soudce, který rozhodoval o vazbě na obviněného. Jestli čin plánoval předem, zatím není jasné. Spouštěčem podle zdroje MF DNES bylo, že dívku viděl močit.
  Když policisté dívku našli, byla svlečená. Věci pachatel odnesl, pravděpodobně aby zakryl stopy. Pitva podle informací MF DNES prokázala, že dívku znásilnil a udusil (o zadržení muže zde).
  „Vyšetřování samozřejmě probíhá i nadále. V současné době je rodina v péči policejních psychologů,“ dodala Bartošová.
  
  Ve Spojených státech roste počet bezdomovců. Děje se tak navzdory tomu, že se tamní ekonomice daří. Jenže ruku v ruce s tím zdražuje hospodářský boom bydlení a tím krizi prohlubuje. Nejhůře problém dopadl na západní pobřeží USA v čele s bohatou Kalifornií. Lidé se často na ulici octnou kvůli pár nezaplaceným účtům.
  „Mnoho lidí v Americe si neuvědomuje, že můžou být od toho, aby skončili na ulici, vzdáleni dva, tři nebo čtyři šeky,“ říká Thomas Butler, jeden z řady bezdomovců, který pobývá ve stanu umístěném vedle rušné silnice nedaleko centra kalifornského města Los Angeles.
  Téma bezdomovectví se v USA znovu dostává na pořad dne, protože se poprvé od roku 2010 populace lidí bez domova zvýšila. Americký úřad pro bydlení a městský rozvoj (HUD) zveřejnil pravidelnou zprávu, podle které je v zemi celkem 554 000 bezdomovců, o jedno procento více než loni. Téměř dvě stě tisíc z nich nemá přístup ani k dočasnému nočnímu přístřeší, které někdy nabízejí státní, církevní či neziskové organizace; přespávají tedy ve vozidlech, stanech či přímo na ulicích, přikryti čímkoli, co se namane.
  Nejvíce tomu napomohla čísla z ulic Los Angeles a dalších měst západního pobřeží, která musela kvůli krizi vyhlásit v roce 2015 stav nouze. Zde je totiž nárůst za poslední dva roky čtrnáctiprocentní.
  V bohatém Seattlu, domovu řetězce Starbucks s ikonickou věží Space Needle, byl tento nárůst dokonce 44procentní - bez přístřeší je tam 5 500 lidí. V Los Angeles, epicentru současné krize, se odhaduje, že počet bezdomovců vzrostl o 13 000 na 55 000 jen za poslední rok.
  Většina z nich přitom nemá přístup k alespoň provizornímu přístřeší. Pro srovnání: populace bezdomovců v New Yorku sice čítá 76 000 lidí, ale pouze pět procent z nich je trvale bez přístřeší. Město má totiž zavedený systém, díky němuž mají lidé bez domova alespoň kde přespat.
  O čem hovoří čísla, se mohou obyvatelé států západního pobřeží - Kalifornie, Oregonu či Washingtonu - přesvědčit na vlastní oči každý den. Stany podél dálnic a řek, tábořiště ve městech, samosprávy snažící se s bezdomovci vypořádat, to vše se stalo realitou všedních dní. Velkým problémem je také šíření žloutenky typu A. Vypuknutí nemoci přinutilo kalifornské úřady v říjnu vyhlásit stav ohrožení.
  Uprostřed bohaté čtvrti Seattlu, kde cena domů začíná u necelého milionu dolarů (kolem 20 milionů korun), jsou ulice pokryté odpadem bezdomovců. Matrace, stany, dřevěné trámy, proutěná křesla či propanbutanové láhve lemují chodníky, zatímco se je pracovníci v maskách a těžkých botách snaží uklidit. Ještě den předtím tu bylo nelegální tábořiště bezdomovců. Podobné jako desítky dalších pod mosty, v parcích, či podél silnic.
  Bar Monty nedaleko centra Los Angeles většinou neotevírá před osmou večer. Majitel říká, že je to proto, že nedaleké centrum pro bezdomovce požaduje, aby tam lidé byli už od sedmi, pokud chtějí přespat. Poté jsou ulice o něco klidnější, vysvětluje majitel, podle kterého před tímto opatřením přicházeli lidé bez domova dovnitř a na toaletách umývali sebe či své nádobí.
  Zástupci měst, aktivisté a sami bezdomovci prstem ukazují na paradoxního viníka současné krize: ekonomický růst v regionu. Nájmy totiž za posledních pár let vyšplhaly za hranici únosnosti pro mnoho nízkopříjmových pracovníků, kteří ještě nedávno dokázali své bydlení ufinancovat.
  Aby se stal člověk bezdomovcem, stačí přitom málo: delší nemoc, ztráta práce, zlomená končetina nebo rodinná krize. Co kdysi bývalo běžnou životní událostí, může být teď odsudkem k životu na ulici. „Většina lidí bez domova, které znám, nejsou bezdomovci, protože by byli závislí,“ říká Tammy Stephen, který žije v táboře pro bezdomovce v Seattlu. „Většinou jsou bezdomovci, protože si nemůžou dovolit bydlení,“ dodal.
  „Máme ve městě prakticky nulovou nezaměstnanost, máme tisíce bezdomovců, kteří normálně pracují, ale nemohou si dovolit bydlet,“ říká Mike O’Brien z radnice v Seattlu. „Pro tyhle lidi není kam jít. Pokaždé, když otevřeme nějaké nové místo, hned se zaplní,“ dodává.