text: Pokud jde o mé odvolání – Divadelní noviny
  Pokud jde o mé odvolání z funkce ředitele Slezského divadla v Opavě, je nutno se podívat na celou situaci v období do 20. 10. 2015 a po tomto datu. Tohoto dne totiž proběhlo jednání mezi vedením Statutárního města Opavy, zástupci Slezského divadla Opava (dále jen SDO), zástupci odborových organizací působících při SDO a zástupci představitelů odborových a profesních organizací v divadelní oblasti.
  Odvolaný ředitel Slezského divadla Karel Drgáč. FOTO archiv ČT
  Po dlouhé diskusi a výměně názorů se zúčastněné strany dohodly, že prvotním zájmem všech stran je vytvoření klidného pracovního prostředí. Stav věcí se uklidnil, i když zbytkové napětí bylo ještě zřejmé. Pokud šlo o výše uvedené zbytkové napětí, pak toto bylo udržováno několika málo jedinci, kteří se nemohli vypořádat s faktem, že prvotním zájmem naprosté většiny zaměstnanců je odvést 100%-ní pracovní výkon a neangažovat se v širším měřítku v organizaci a řízení SDO. Nemohli se také smířit s tím, že mé představy o vedení organizace jsou diametrálně odlišné od předešlého vedení a mé představy o organizaci a řízení takové kulturní instituce, jakou je SDO, mohou do značné míry omezit jejich vliv na vedení této organizace. To bylo pravým důvodem několika zaměstnanců zaštiťujících se odborovými organizacemi a pravým důvodem jejich prohlášení, že nejsem schopen vést takovou organizaci, jako je SDO.
  Tato svá práva o zasahování do organizace a řízení opírali zejména o platnou kolektivní smlouvu a pracovní řád, jimiž "odbory" neustále operovaly a na něž neustále odkazovaly. Pokud jde o kolektivní smlouvu, nedivím se, že odborové organizace za její nezměněnou platnost tak bojují a neváhají používat ani unfair způsoby, jakými jsou uvádění nepravd, či zkreslování situace. Nemohl jsem však připustit stav, kdy podle zřizovací listiny a platné právní úpravy je ředitel organizace jako statutární orgán plně odpovědný za stav organizace a její řízení, a to jak vůči zřizovateli, tak vůči třetím osobám i příslušným státním institucím na straně jedné a na straně druhé jsou kolektivní smlouvou jeho zákonem dané pravomoci natolik omezeny, že při takovém stavu věci není ani schopen SDO plnohodnotně řídit. Zdůrazňuji, že zákon (zákoník práce) vyžaduje souhlas "odborů" pod sankcí neplatnosti toliko u pracovního řádu, a to u zákoníku práce jako obecné právní normy lze říci, že je normou, která byla přijata na základě nejširší shody tzv. tripartity, tedy za úzké spolupráce státu, zaměstnavatelů a nejsilnějších odborových svazů. Podle současně ještě platné kolektivní smlouvy z roku 2012 čl. 2.4.1. je však pod sankcí neplatnosti příslušného právního úkonu nutný souhlas ZO OAD SDO a ZO UOH SDO (zkratky názvů odborových organizací při SDO) k vydání resp. změně nebo zrušení závazných vnitřních předpisů SDO a všech dalších dokumentů SDO, které byly vydány ve spolupráci s odborovými organizacemi SDO, popřípadě byly odborovými organizacemi "spolupodepsány" s taxativním vyjmenováním naprosté většiny vnitřních norem. Pokud by snad toho bylo málo, co si "odbory" smluvně vůči zaměstnavateli zajistily, jak je z výše uvedeného zřejmé, následuje ještě dikce, která v obecné formě vše jistí, pokud by snad něco bylo výslovně opomenuto, a to že pod sankcí neplatnosti je třeba souhlasu "odborů" k právním úkonům pro případ dalších norem, jimiž jsou povinni se řídit všichni zaměstnanci SDO.
  Slezské divadlo Opava. FOTO archiv
  Ještě nikdy, za celou svou dlouholetou praxi, jsem se nesetkal s tak širokou pravomocí odborových organizací nejen v oblasti divadelnictví, ale i v jiných oblastech. Takto postavená kolektivní smlouva popírá postavení organizace jako zaměstnavatele se zákonným rozhodovacím prvkem a právem a z ředitele organizace činí "mana" závislého na souhlasu odborových organizací prakticky v celé oblasti organizace a řízení. Je vůbec otázkou, zda takovéto ustanovení je v této části platným právním úkonem, když v takto významném rozsahu omezuje zákonná práva zaměstnavatele a jeho statutárního orgánu.
  V rámci uklidnění situace v divadle jsem ještě dne 20. 11. 2015, tedy před svým odvoláním z funkce, odvolal z funkcí pana Černína jako zastupujícího šéfa činohry a uzavřel s ním smlouvu na pozici režiséra činohry a pana Binettiho z funkce zastupujícího šéfa opery a uzavřel s ním smlouvu na pozici dirigenta. Po mém odvolání z pozice ředitele SDO však pan Binettti rozvázal pracovní poměr se SDO, neboť dospěl k závěru, že v takovýchto poměrech, bez mé účasti v SDO jako určité záruky změn, nelze odpovědně pracovat.
  Celou tragiku případu vidím primárně nikoli v tom, že byl odvolán ředitel Drgáč, to mohu považovat jen za svou osobní prohru, ale v tom, že pokud nedojde k podstatným změnám, počínaje novou kolektivní smlouvou a novými vnitřními normami zajišťujícími zákonná práva ředitele organizace, nemůže dojít k žádným podstatným změnám a divadlo bude i nadále řízeno pouze se souhlasem odborových organizací, a tedy bude úplně jedno, kdo bude novým ředitelem, neboť tento z pozice uvedených skutečností může být toliko přitakávající figurou.
  V tomto směru si připadám, že nejsme v roce 2015, ale že cestuji časem a že platí stará pravda, že historie se opakuje. Tato situace mne mrzí o to více, neboť k Opavě a SDO mám osobní vztah, který je spojený i s mým dětstvím a studentskými léty. Sekundárně spatřuji tragiku v tom, že zřizovatel SDO, ač si je plně vědom skutečností, které jsem uvedl, podlehl mediálnímu tlaku a tlaku odborů, a dal tak najevo, že nemá zájem na změnách a pro budoucího ředitele ponechal stávající podmínky se vzkazem, že buďto budete akceptovat stávající stav, nebo Vás odbory zničí. Od nás podporu nečekejte.
  Situace v SD Opava očima orchestru
  Autor: Karel Drgáč
  Komentáře k článku: Pokud jde o mé odvolání
  zbytkové napětí udržované několika málo jedinci… tím myslí p. Drgáč 3/4 zaměstnanců divadla?! Jeho představy, jak vést divadlo, nám předvedl jak v jeho působení v minulých divadlech, tak i v tom opavském. Rozbití a rozkolísání všeho a všech. A přijetí na šéfa opery p. Binettiho, který za celou dobu od září dirigoval jen jeden koncert a své aktivity měl opět mimo toto divadlo… A jmenování p. Černína na pozici Režiséra, kde tato samostatná pozice neexistuje…
  Nooo, jsem zvědav na audit hospodaření p. Drgáče za jeho působení v divadle, a pokud vyjde v záporných číslech, tak očekávám, že jako zodpovědná osoba za ekonomický chod divadla tento schodek zaplatí.
  Přeji mu hodně úspěchů v českých divadlech.
  05.12.2015 (7.57), Odpovědět, Trvalý odkaz komentáře,
  Pokud měl p.Drgáč své výhrady ke stávající kolektivní smlouvě, měl vyvolat nové kolektivní vyjednávání, buď o změně, ukončení a nové smlouvě.
  DO TÉ DOBY MĚL STRIKTNĚ DODRŽOVAT TU DOSUD PLATNOU, AŤ SE MU TO NELÍBÍ SEBEVÍC.
  05.12.2015 (19.37), Odpovědět, Trvalý odkaz komentáře,
  Pan Drgáč
  nám opět předvedl, že bez lží argumentovat neumí. Argument o zbytkovém napětí je sice směšný, ale informace o odvolání Binettiho a Černína je již vyložená lež. Sám Drgáč uvedl písemně, že z funkcí šéfů odstoupili na vlastní žádost! Nešlo ale o nic jiného, než o snahu vyhnout se konkurzům, kterými by na 99% neprošli. Navíc smlouva s Černínem je krajně nemravná a údajně nevypověditelná bez tučného odstupného. Pokud pan Drgáč mluví o kolektivní smlouvě jako o špatné, ať zveřejní svůj návrh kolektivní smlouvy. Zejména pasáže, kde si tato smlouva vyhrazuje právo porušovat zákoník práce.
  Můj osobní názor je, že pan Drgáč by měl vyhledat dobrého psychiatra, i když si myslím, že v jeho případě je návrat do reality již nemožný.