text: Metodologie výzkumu je vědní disciplína, která zkoumá a popisuje plánování, organizaci a provádění výzkumu včetně vyhodnocení výzkumných dat
  Empirický výzkum spočívá v získání terénních dat (dat získaných ve třídě, škole, rodině, klubu a pod.)
  Pedagogický výzkum je cílevědomá činnost, zaměřená na zkoumání a poznávání pedagogických zákonitostí a reality, prostřednictvím adekvátních metod a technik.
  Aplikovaný pedagogický výzkum ověřuje teoretické poznatky v praxi a hledá cesty, jak řešit požadavky praxe.
  Proměnná je prvek zkoumání a zjišťování. Může to být jev, vlastnost, podmínka, činitel. Například: věk, pohlaví, škola, ročník, třída, délka praxe, vědomosti, názor, klima, vyučovací metoda.
  Hypotéza je výzkumný předpoklad. Je vyjádřením názoru výzkumníka. (Například – Muži jsou k bolesti mnohem citlivější než ženy.) Jedná se o odborný předpoklad.
  Strukturované pozorování – realita se rozdělí na menší jevy, které se zaznamenávají a vyhodnocují v kontextu k realitě
  Stereotyp a analogie – přisuzování určitých charakteristik lidem na základě jejich skupinového členství, podobnost s již známým
  minimální kontrola nad respondenty – je nutno zajistit, aby respondent nevyplnil dotazník vícekrát, přesto může dojít k tomu, že dotazník vyplní někdo jiný, než respondent cílové skupiny
  Klikněte na obrázek a vyzkoušejte si elektronický dotazník, který byl zdarma vytvořen na serveru Survio:
  Hlouběji proniká do motivů a postojů respondenta, sleduje jeho reakce na otázky, usměrňuje další průběh
  Pedagogický experiment se přizpůsobuje vývojové úrovni jedince, respektuje pedagogické jevy a dodržuje etická hlediska
  výzkumná metoda zaměřená na zjišťování toho, jak lidé vnímají pojmy. Každý pojem má kromě denotativního významu i význam konotativní
  Denotativní význam pojmu je zjevný, obecně platný význam, např. výchovný trest se definuje jako působení rodičů, učitelů spojené s určitým chováním nebo jednáním, které vyjadřuje negativní společenské hodnocení.
  Konotativní význam pojmu znamená skrytý, subjektivní význam, např. pod pojmem trest si každý může představit něco jiného
  Pomocí sémantického diferenciálu je možné umístit pojem do sémantického prostoru podle třech dimenzí:
  Dimenze síly – pojem se posuzuje z hlediska toho, zda působí jako dominantní, silný, nebo naopak jako slabý, nevýrazný
  Dimenze aktivity – je zaměřena na to, zda je pojem vyjádřením dynamiky, aktivity, nebo působí spíše klidně, pasivně
  Sémantický diferenciál se využívá při průzkumu trhu, zjišťování veřejného mínění, v reklamě. V pedagogice můžete využít tuto metodu ke zkoumání toho, jak se v sémantickém prostoru lidí liší různé pojmy, např. školní rok, prázdniny, známky, odměny, tresty aj.
  Jsou údaje v souladu s existující teorií o zkoumaném jevu? Potvrzují ji? Specifikují, nebo ji rozšiřují? Popírají ji?
  Směrodatná odchylka – vypovídá o tom, jak moc se od sebe navzájem liší typické případy v souboru zkoumaných čísel. Je-li malá, jsou si prvky souboru většinou navzájem podobné, a naopak velká směrodatná odchylka signalizuje velké vzájemné odlišnosti.
  Průměr – je aritmetický průměr, který je vypočten součtem skupiny čísel a jeho následným vydělením počtem těchto čísel. Například průměr hodnot 2, 3, 3, 5, 7 a 10 je 30 děleno 6, což je 5
  Medián – je prostřední číslo ve skupině čísel, kdy má polovina čísel hodnotu vyšší než medián a polovina čísel hodnotu nižší než medián. Například medián čísel 2, 3, 3, 5, 7 a 10 je 4
  Modus – je nejčastěji se vyskytující číslo ve skupině čísel. Například modus čísel 2, 3, 3, 5, 7 a 10 je 3