text: Praha - Japonská společnost Toshiba dnes oznámila, že zastaví výrobu technologie HD-DVD. Koncern tak vzdal bitvu s konkurenčním Blu-ray od Sony a potvrdil spekulace lidí z oboru o brzkém konci války formátů. Pro Toshibu by zrušení výrobní divize DVD nemuselo znamenat ztráty. Jednoznačným vítězem rozhodnutí jsou dle analytiků spotřebitelé.
  Jednotný formát zrychlí přesun k vítězné technologii a zvýší prodej DVD s vysokým rozlišením obrazu. Roční tržby světového trhu s domácím videem přitom dosahují kolem 24 miliard dolarů. Analytici ale také upozorňují na to, že si spotřebitelé budou muset pořídit patřičné televizory s vysokým rozlišením.
  Toshiba v dnešní zprávě oznámila, že přestane vyvíjet, vyrábět a prodávat přehrávače a rekordéry HD-DVD. „Potenciální ztráty jsou malé v porovnání s úsporami. Nikdo nechce, aby se tato válka formátů vlekla,“ uvedli k tomuto očekávanému kroku před několika dny analytici investiční banky Goldman Sachs.
  Odstoupením od technologie Toshiba ušetří ve fiskálním roce do března příštího roku kolem 450 milionů dolarů, které by jinak dala na propagaci a restrukturalizaci svých aktivit kolem HD-DVD. Likvidace nadměrných zásob a výrobních linek přitom podle Goldman Sachs může Toshibu stát jen 93 milionů dolarů po přepočtu.
  Konkurenční technologii Blu-ray propagují koncerny Sony a Matsushita Electric Industrial se svou značkou Panasonic. Za Blu-ray se postavila velká hollywoodská filmová studia i největší světový maloobchod Wal-Mart Stores.
  Bitva formátů připomněla soupeření mezi systémy VHS a Betamax z 80. let, velké množství zákazníků tehdy utrpělo tím, že vsadilo na technologii, která nakonec prohrála. Investoři teď zejména oceňují, že Toshiba končí s HD-DVD jen dva roky od uvedení prvního přístroje na trh. Sony například trvalo více než deset let, než ukončila produkci Betamaxu.
  Toshiba oznámila své rozhodnutí v den jednoho významného jubilea. Už 130 let lze díky fonografu poslouchat záznam zvuku a třeba hudbu. K dnešnímu Blu-ray vedla dlouhá cesta standardů. Nejdéle se udržela dlouhohrající deska, tzv. LP, poprvé nabídla stereofonní přehrání a poplatná době je i dnes. Objevila se v roce 1948 a o deset let později umožnila stereo poslech. „Dnešním formátům už se taková životnost předpovídat nedá, jistě bude kratší i u Blu-ray,“ uvedl konzultant A. T. Turney Jiří Donát. VHS vydržel třicet let, DVD zhruba deset. „Záznamovým médiím ale výrazně konkurují i online služby,“ dodal Donát. Luboš Horčic, šéfredaktor Video & Stereo předpovídá: „Přesto si myslím, že různé formáty spolu budou ještě velmi dlouho žít.“
  Turnov (Semilsko) - Turnovské šperky sbírají už desítky let ceny na světových akcích a zdejší šperkařská škola se stala významným fenoménem českého zlatnictví. Klenotnice muzea Českého ráje nyní pořádá výstavu k šedesátému výročí založení místního Družstva umělecké výroby Granát, které si navíc v současnosti vede více než dobře.
  Ocenění na světových výstavách sbírala nejprve turnovská šperkařská škola, kdy první dvě zlaté medaile přivezla už v roce 1904 z amerického St. Louis. „Především ale upoutala v Paříži v roce 1925 na proslulé Výstavě dekorativních umění. Kromě Grand Prix pro školní expozici si odvezl zlatou medaili za návrhy granátových šperků i tehdejší ředitel školy Antonín Karč,“ upozornil kurátor výstavy v turnovském muzeu Miroslav Cogan.
  „Každý rok se snažíme zahájit výstavní sezónu nějakou extra výstavou. Letos by to měl být český granát na světových výstavách, abychom připomněli, čím Turnov přispěl k věhlasu nejen regionu, ale i republiky,“ říká kurátor výstavy.
  Po válce začalo být podobně úspěšné i družstvo Granát. Na turnovské výstavě například bude zlatý závěs ve tvaru dutého prořezávaného vejce, který je uvnitř vysázený granáty. Velkou cenu získal návrh Jana Nušla na bruselském Expu v roce 1958. Podle Cogana se jim podařilo získat jako zápůjčku i další vzácné exponáty ze světových výstav, které jsou ve sbírkách pražského uměleckoprůmyslového muzea a brněnské Moravské galerie.
  Na výstavě se zhruba 120 šperky budou i nejnovější solitérní kusy a soupravy, které pro družstvo Granát navrhly výtvarnice Světlana Dudková, Lenka Beranová nebo Zdenka Lašťovičková. Podle kurátora jednu vitrínu také zaplnilo asi 20 exponátů tradičního katalánského šperku s pyrenejskými granáty. „Chtěli jsme je do Turnova přivézt již loni, ale tento zajímavý exkurz do této pro nás dosud neznámé a poněkud exotické epizody evropského šperku se nám podařilo úspěšně realizovat až letos,“ dodal Cogan.
  Družstvo umělecké výroby Granát v Turnově na Semilsku letos slaví 60 let svého založení. Známému výrobci šperků z Českého granátu se v posledních letech daří stále lépe. Loňský rok ukončil se ziskem 27 milionů korun, což je více než dvojnásobek profitu v roce 2011.
  Tržby vzrostly meziročně téměř o pětinu na 182 milionů korun. Loňské tržby i zisk byly nejvyšší za posledních deset let. V roce 2011 skončilo hospodaření více než jedenáctimilionovým ziskem při tržbách 152 milionů. „Loňský zisk nebyl rekordní, měli jsme i lepší roky, po revoluci v 90. letech jsme zažili velký boom,“ uvedl předseda představenstva Miloslav Šorejs.
  V té době prodával Granát ročně šperky za více než 200 milionů korun a jeho zisky přesahovaly i 30 milionů korun. Počet zaměstnanců byl ale podstatně vyšší. Těsně po revoluci zaměstnávala firma na 750 lidí, dnes jich je zhruba třetina. Z 260 pracovníků je 150 družstevníků, kteří jsou zároveň majiteli podniku. Zhruba 90 procent pracovníků tvoří ženy.
  Za loňským úspěchem je podle Šorejse několik let práce: „Podařilo se nám slušně nastavit některé marketingové aktivity, ať už to byl certifikát pravosti šperků, nebo cílená kampaň zaměřená na některé skupiny zahraničních turistů, věrnostní karta a podobně. Všechny tyto aktivity nepřinesly zisk hned, ale přinášejí ho s odstupem několika let.“
  Většinu produkce prodá Granát v tuzemsku, jen zhruba deset procent jde na export především do zemí střední a východní Evropy a zemí bývalého Sovětského svazu. Většina produkce se prodá v tuzemsku, kupují ji hlavně turisté jako typicky český suvenýr.
  Český granát je průhledný, průsvitný drahokam krvavě rudé barvy o velikosti kolem čtyř až pěti milimetrů. Je výjimečně barevně stálý, odolný proti žáru i kyselinám. Šperkaři s ním pracovali už v raném středověku, velké obliby se těšil v první polovině 18. století, kdy Marie Terezie dokonce zakázala vývoz surových granátů ze země.
  V turnovském družstvu Granát zpracují za měsíc až milion těchto drobných drahokamů. „Za těch 60 let existence družstva se ve výrobě díky moderním technologiím mnohé změnilo, stále je tu ale vysoký podíl ruční práce,“ připomíná Šorejs.
  Družstvo umělecké výroby Granát Turnov vzniklo v roce 1953 sloučením menších podniků a soukromých šperkařů. Firma kameny nejen brousí a zpracovává do šperků, ale také je těží. Družstvo je majitelem ochranné známky Český granát, vedle granátů dodává rovněž broušené drahokamy a bižuterii. Turnovští šperkaři dnes vyrábějí kolem 8000 vzorů a každý rok přidávají nové.
  „Zájem je o tradiční vzory, ale díky moderním šperkům se nám daří oslovit i mladou generaci, která by si dřív šperk s českými granáty nekoupila,“ libuje si Miloslav Šorejs.
  Brusel - Britský princ Charles vystoupil dopoledne v Evropském parlamentu, kde přednesl svůj příspěvek k boji proti klimatickým změnám. Proslovem princ vyjádřil symbolickou podporu úsilí unie snižovat emise skleníkových plynů. Sám Charles se dlouhodobě v boji proti změnám klimatu angažuje. Do hlavního města unie přijel po šestnácti letech.
  Evropská komise chce do roku 2020 snížit emise oxidu uhličitého o dvacet procent. Balíček opatření pro členské státy, který by pomohl tohoto cíle dosáhnout, se nelíbí všem unijním zemím. Vystoupení prince Charlese se tedy považuje sice za symbolickou, ale přesto významnou podporu unie v jejím snažení.
  Princ se dlouhodobě zajímá o problematiku klimatických změn. Netají se názorem, že je považuje za jednu z největších hrozeb pro člověka. Nedávno prohlásil, že důkazy o změnách klimatu jsou tak děsivé, že je třeba jednat okamžitě, jinak na ně lidstvo doplatí. Čím déle bude řešení odkládat, tím horší situace bude a tím zoufalejší opatření poté budou zapotřebí.
  Loni Charles slíbil, že bude dbát na to, aby svou činností nezvyšoval emise oxidu uhličitého. Proto omezil cestování letadlem a vrtulníky, na svém venkovském sídle v Highgrove začal využívat ekologicky vyráběnou elektřinu, a jeho oficiální vozy Jaguar a Land Rover jezdí na bionaftu. Prince v Bruselu doprovází také zástupci charitativních organizací, které bojují proti změnám klimatu a za záchranu deštných pralesů a které Charles zaštiťuje.