text: Sušárna chmele se proměnila v muzeum. Zatím na jeden den - Českolipský deník
  Sušárna chmele se proměnila v muzeum. Zatím na jeden den
  Dubá - První etapu rozsáhlé rekonstrukce má za sebou sušárna chmele v Dubé. Na okamžik se otevřela veřejnosti jako muzeum.
  Podoba ze začátku 20. století. | Foto: archiv KÚ LK
  Že to se svými plány s bývalou sušárnou chmele myslí vážně, potvrdili během nedávných Dnů kulturního dědictví v Dubé. Po první etapě rekonstrukce, která zahrnovala odvodnění objektu, odstranění vnitřních omítek a obnovení původního průchodu, který byl v minulosti zazděn, nechali dovnitř prvně nahlédnout širokou veřejnost.
  "Podle zájmu lidí, kteří se sem přišli během Dnů kulturního dědictví podívat, je jasné, že až bude celý objekt zrekonstruován, bude cílem opravdu mnoha zájemců o techniku a historii," popsala krajská radní Květa Vinklátová.
  Objekt bývalé sušárny chmele je stavební památkou a zároveň památníkem slavných časů chmelařství na Dubsku, proslulého odrůdou chmele "Dubský zelenáč". Nejstarší písemný doklad o existenci sušárny a sířírny chmele na jižním okraji města je z roku 1877. Dubská sušárna je ojedinělá i svým uspořádáním s použitím válcových sušících věží, která se kromě Dubé nachází nejblíže až v Anglii.
  Během otevření město k akci připravilo tématické občerstvení jako například chmelový čaj, nebo možnost vyzkoušet si chůzi bosou nohou po chodníčku z chmele.
  V budoucnu má vedení města s chmelnicí ještě mnohem věší plány. "V západní věži bychom chtěli zřídit klubovny s možností samostatného vstupu přes ocelové schodiště. V přízemí by mělo být umístěno hygienické zázemí s toaletami a sprchami. Hlavní otevřený prostor by měl sloužit jako místo pro dětské hry, případně umělecké workshopy," uvedla starostka Dubé Zdeňka Šepsová.
  V přízemí jižní části by město rádo instalovalo stálou expozici muzea místního kraje. Další dvě patra by měla být využita pro jednorázové výstavy. Ve dvou malých místnostech u jižní stěny jsou navrženy toalety a zázemí pro prodej občerstvení v letním bufetu, respektive při společenských akcích ve vnitřních prostorách. Severní část by měla sloužit nejrůznějším společenským aktivitám.
  Celkové náklady stavební obnovy dubské památky jsou však 21 169 587 korun. Na první etapu, která vyšla na tři miliony korun, přispěl kromě města také Liberecký kraj a také ministerstvo kultury.