text: Ne za všechny úspěchy a neúspěchy, o nichž se pak nebozí studenti učí v hodinách dějepisu, může člověk. I největší světoví diktátoři a slavní světoví vojevůdci někdy doplatili na to, že Matka Příroda udělala nějaký krok, který se pak neblaze projevil na osudech mnohdy statisíců lidí. A jiným zase pomohla k vítězství.
  V 5. století př. n. l. byla celá antická řecká civilizace ohrožena rozpínavými Peršany. Pak ale přišla v roce 480 př. n. l. námořní bitva u Salamíny v níž velitel řeckého loďstva Themistoklés využil svých znalostí, odkud a v jaké síle vane vítr, a Peršany porazil. Vyhrál tak rozhodující střetnutí vlekoucího se řecko-perského válečného sporu.
  Ve 13. století se slavný mongolský vojevůdce Kublajchán chystal rozšířit svou říši o Japonsko. Jenže právě tou dobou udeřily dva nečekané monzuny. Šintoističtí kněží pak dlouho věřili, že zachránili zemi svými modlitbami, které prý nepřízeň počasí přivolaly.
  Když v srpnu roku 1776 bojovali Američané pod vedením George Washingtona za nezávislost proti anglické armádě, pomohla jim při jednom z rozhodujících střetů nečekaná hustá mlha. Ta jim umožnila se ukrýt před nepřáteli, znovu se sešikovat a další den na Angličany vítězně udeřit.
  Klimatické podmínky měly vliv i na vypuknutí Francouzské buržoazní revoluce. Společenské nepokoje a ekonomická krize, které v roce 1789 zachvátily Francii, zesílilo ještě katastrofální sucho, které panovalo celé jaro. V zemi byla taková bída, že se prostí Francouzi rozhodli řešit svou zoufalou situaci se zbraní v ruce a vyrazili 14. července k pařížské Bastile.
  [pullquote_right]Krutý mráz zdecimoval německé vojsko stejně, jako kdysi to francouzské a rok 1941 se stal v podstatě přelomovým ve vývoji 2. světové války.[/pullquote_right]
  V žádné učebnici dějepisu nechybí alespoň zmínka o neúspěšném ruském tažení, na které vyrazil v roce 1812 Napoleon. Svým vojákům nasliboval dobytí mocné východní říše a ti, stejně jako jejich důstojníci, se věnovali hlavně drancování a znásilňování. Jaké pak bylo jejich překvapení, když propukla typicky ruská zima, kdy teploty padaly až ke 40 stupňům pod nulou. Během 24 hodin přišla francouzská armáda o 50 tisíc koní a ze 600 000 vojáků se jich domů vrátilo jen 150 000. Od ukončení tohoto tragického vojenského tažení to už šlo s Napoleonem rychle z kopce.
  Prakticky totožně dopadl v Rusku o nějakých 130 let později také Hitler, který se ze zkušeností svého dějinného předchůdce rozhodně nepoučil. Němci si tak věřili, že část armády se vybavila hlavně parádními uniformami, které chtěla předvést během vojenské přehlídky na proslulém Rudém náměstí. Co si ale sebevědomí vojáci zapomněli vzít, byla zimní výbava. Krutý mráz zdecimoval německé vojsko stejně, jako kdysi to francouzské a rok 1941 se stal v podstatě přelomovým ve vývoji 2. světové války.
  Jména japonských měst Hirošima a Nagasaki zná celý svět. Američané na ně svrhli v srpnu roku 1945 atomové bomby. Když zahajovali útok na Hirošimu, panovala poměrně dobrá viditelnost, která dovolila pilotům shodit bombu na plánovaný cíl. O dva dny později se ale tak zatáhlo, že nebylo možné najít město Kokura, které se mělo stát druhou obětí. Místo něho si tedy americká armáda vybrala město Nagasaki, které bylo přes mraky dobře dohledatelné.
  Taggedbitva u SalamínyFrancouzská buržoazní revoluceGeorge WashingtonHirošimaKublajchánmatka přírodaNagasakinapoleonpočasíspotlightThemistoklésválky
  Navigace pro příspěvek
  Previous Post Previous post:
  Ötzi nesnášel mléko a kornatěly mu tepny
  Next Post Next post:
  Nejste náhodou mimozemšťan?
  You might also like
  I středověk měl své teroristy
  27 září, 2011
  Kdo byl tajemný hrabě Saint-Germain?
  2 října, 2012
  Důkaz o cestování časem? 1500 let stará mumie měla na nohou adidasky!
  2 srpna, 2016
  Jak vypadal první pevný disk? Vážil přes tunu a měl kapacitu 4,4 MB
  29 prosince, 2011 18 března, 2020
  Blízká setkání třetího druhu v Klášterci nad Orlicí
  11 července, 2012 18 března, 2020
  Může za osmý div světa – Terakotovou armádu – Alexandr Veliký?
  14 prosince, 2013 18 března, 2020
  Místo, kde Ptolemaiova mapa střeží Jantarovou komnatu
  22 února, 2011 18 března, 2020
  Národ, který se rozhodl žít v pekle
  11 května, 2011
  Tuba s pervitinem – běžná výbava nacistických vojáků
  20 července, 2011 18 března, 2020
  Vyhledávání
  Facebook
  Rubriky
  Astronomie
  Gadgety
  Historie
  Komerční článek
  Konspirace
  Kuriozity
  Medicína
  Objevy
  Planeta Země
  Podivné úkazy
  Příroda
  Stalo se
  Technologie
  Věda a technika
  Záhady
  Zajímavosti
  Vyhledávání
  Štítky
  antarktida asteroid bleskovky Curiosity doporučujeme facebook featured hackeři historie ISS japonsko Jupiter katastrofa kometa konec světa konspirace Mars Merkur mimozemské civilizace mimozemšťan mimozemšťané měsíc nasa objev pes planeta X Roswell Rusko Saturn SETI Slunce sluneční soustava smrt spotlight UFO USA Venuše vesmír video výzkum Země zemětřesení záhada záhadný objekt život