text: Chraňte své zdraví i nadále, zvláště pro seniory. | Drupal
  Přichází podzim a s ním i sezona nejrůznějších sezonních onemocnění. A lékaři i vědci se shodují na tom, že nadcházející sezona bude přát kapénkově přenosným nemocem, tedy nejen covidu, ale i dalším infekcím víc než dříve. Během pandemie jim nebyl věnován dostatek pozornosti, ale nikam nezmizely, jen je utlumila proticovidová opatření. Koronavirus, chřipka a pneumokok nejčastěji vedou k úmrtí v rizikových skupinách seniorů a chronicky nemocných. Jedním z hlavních rizikových faktorů respiračních onemocnění je právě věk. Přitom existuje dobrá prevence, jen se jí dostatečně věnovat.
  Sezonní nemoci, jako nejrůznější respirační onemocnění, chřipky, ale i pneumokok jsou v populaci neustále. Jen s příchodem chladného počasí se snadněji množí a přenášejí z jednoho nemocného na druhého. Zdravý dospělý většinu onemocnění během pár týdnů zvládne, pro malé děti a zvláště pro seniory jsou ale tyto nemoci mnohdy i život ohrožující. A nejde zrovna o malou skupinu lidí. Vždyť u nás v první polovině roku bylo evidováno více než dva miliony čtyři sta seniorů.
  I když loni její výskyt téměř zmizel, neznamená to, že chřipka ze světa vymizela úplně. »Ba naopak díky tomu, že během jednoho roku neprošla populací, počítají lékaři s tím, že u mnohých bude mít letos silnější průběh, protože si tělo nemohlo v minulých měsících a letech vytvořit protilátky. Chřipka také často mutuje do nejrůznějších kmenů, které se liší způsobem vniku do člověka, množením i průběhem nemoci,« vysvětluje pneumoložka doc. MUDr. Václava Bártů, Ph.D., vedoucí lékařka plicního oddělení pražské Polikliniky Budějovická, Medicon, a. s., a členka výboru České pneumologické a ftizeologické společnosti ČLS JEP.
  Chřipkou každoročně onemocní až 15 % dospělých a až 30 % dětí. Na celém světě je pak evidováno 3 až 5 milionů závažných onemocnění, a řadí se také k nejčastějším příčinám smrti. Zápaly plic vyvolané chřipkou mnohdy v kombinaci s pneumokoky stojí za úmrtí až půl milionu lidí ročně.
  Bohužel u seniorů navíc mnohdy chybějí klasické chřipkové příznaky, jako jsou vysoké teploty, kašel, malátnost. Nemoc postupuje nenápadně a objevují se častěji spíše příznaky ve formě zhoršení vědomí, silné zahlenění, bolesti a nedostatečné dýchání, či rovnou selhávání dechu.
  Zakuklený pneumokok
  Ještě větším strašákem pro lékaře je u rizikových pacientů pneumokok. »Tyto bakterie se v populaci objevují běžně, až 10 % dospělých je má v sobě a stávají se jejich nosiči. U dětí se pneumokok objevuje dokonce až u 60 % z nich. Navíc je pneumokok hůře rozpoznatelný – existuje 90 sérotypů pneumokoků a každý je chráněn na svém povrchu pouzdrem složeným z cukrů – polysacharidů,« vysvětluje MUDr. Zuzana Blechová, Ph.D., infektoložka z Kliniky infekčních nemocí 2. LF UK a Fakultní nemocnice Bulovka.
  Tyto bakterie stojí za takovými nemocněními, jako je meningitida (zánět mozkových blan), sepse (otrava krve) a zápal plic. Pneumokok je také jednou z častých příčin mnohdy bolestivého zánětu středního ucha.
  I když se tato bakterie objevuje u více než poloviny dětí, mladý organismus většinou nemoc dobře zvládne. Zato organismus staršího a jinak nemocného člověka může vážně ohrozit. Mezi nejrizikovější pacienty patří lidé nemocní cukrovkou, s chorobami dýchacích cest (např. CHOPN), se srdečními obtížemi, s poškozením jater, ledvin i slinivkou (slinivka zachycuje bakterie přicházející z krve a je-li nefunkční, přichází nemoc mnohem rychleji). Ohrožení jsou také kuřáci. A zvláštní kapitolou jsou pak ležící pacienti.
  Největším problémem pro ohrožené seniory je fakt, že pneumokokem se mohou nakazit tam, kde to nečekají. I když je interakce v rodině důležitá, právě malé děti, které jsou často pouhými nositeli viru, mohou ohrozit své starší příbuzné, jejichž imunita kvůli dalším nemocem již nefunguje tak dobře. A velkým strašákem je pneumokok i v nemocnicích, či nejrůznějších zařízeních a domovech pro seniory, kde i přes zvýšenou hygienu ho nelze úplně vymítit.
  Mnoho lidí ovšem na výše zmíněné nemoci zapomnělo, protože laboratoře minulý rok nezaznamenaly chřipku, ani obvyklé počty pneumokokových infekcí. To by podle odborníků nemělo být důvodem myslet si, že jsou nemoci na ústupu. »V roce 2020 jsme zaznamenali rapidní úbytek hlášení jiných onemocnění včetně chřipky a invazivních pneumokokových infekcí. Jedinou primární příčinou úmrtí, která se podle ČSÚ ve statistice roku 2020 posunula výrazně výš, byl právě zánět plic,« řekla docentka Bártů. »Nadcházející sezona bude přát kapénkově přenosným nemocem, tedy nejen covidu, ale i dalším infektům. Během pandemie jim nebyl věnován dostatek pozornosti, ale nikam nezmizely, jen je utlumila proticovidová opatření,« dodala infektoložka Zuzana Blechová.
  Přitom proti všem nemocem se lze aktivně bránit. Nejen dodržováním hygienických opatření, posilováním imunity a péčí o svoje zdraví. Velkým pomocníkem u všech zmiňovaných nemocí, ke kterým patří navíc i černý kašel, tetanus či klíšťová encefalitida, je očkování.
  Poslední rok se ale mluví pouze o očkování proti covidu a na ta ostatní se zapomíná.
  Podle Rady seniorů někteří senioři nabyli dojmu, že pandemie vlastně skončila, chřipku vymýtil covid a s dalšími patogeny si poradí jejich imunita. »I nadále se budeme snažit přesvědčit o očkování nepřesvědčené. Více se ale soustředíme na těch 81 % starších 60 let, kteří se už proti covidu naočkovat nechali, aby nepropadali falešnému optimismu a šli na třetí dávku. Teď jsou vůči svému zdraví vnímavější. Měli by proto využít dalšího bezplatného očkování proti chřipce a pneumokoku,« říká Lenka Desatová, předsedkyně Rady seniorů ČR.
  Přitom je důležité sledovat jejich platnost, a pokud to lze, chodit na očkování pravidelně. A lidé nad 65 let se nemusejí obávat ani zvýšených výdajů – očkování proti těmto nemocem je hrazeno zdravotní pojišťovnou.
  Proti pneumokoku by se podle lékařů měli naočkovat také pacienti, kteří trpí po covidu následky na plicích. Pokud však lidé s těmito následky nejsou starší 65 let anebo nespadají do zákonem vyjmenovaných výjimek, očkování jim z veřejného zdravotního pojištění hrazeno není. A to je bohužel problém. »Vezmeme-li v úvahu skutečnost, že na úhradu základních životních potřeb vynakládají čeští senioři kolem 78 % svých celkových příjmů, je jasné, proč dobrovolné očkování vnímají jako zbytné. Často ani nevědí o tom, že jsou pro ně některá očkování bezplatná. Vakcinační strategie dospělých Česku zatím stále chybí,« dodala Lenka Desatová z Rady seniorů.
  Hlavní rizikovou skupinu náchylnou k respiračním onemocněním představují osoby starší 50 let. U těchto lidí aktivita imunitního systému přirozeně slábne. »Důvody, proč jsou pro seniory od 65 let očkování proti pneumokoku a chřipce bezplatná, jsou počty chronických onemocnění, kterými senioři častěji trpí, a především smrtnost, která prudce narůstá po 65. roce,« řekla pneumoložka Václava Bártů. Nejčastějším bakteriálním původcem zápalu plic je právě pneumokok, který často komplikuje původně virová onemocnění.
  Podle ÚZIS není proti covidu chráněno stále asi 435 000 seniorů. Spoléhat se pouze na získané protilátky po případném onemocnění infektologové nedoporučují. Získaná imunita časem slábne. Navíc vakcíny nevyvolávají pouze úzce zaměřenou ochranu jako prodělaná infekce. »Antiinfekční imunita je kombinací vytvořených protilátek a specifické paměti organismu. V případě nového setkání s mikrobem nebo jeho částí tak na základě 'paměti' dochází k rychlé tvorbě protilátek. Výhody očkování nespočívají pouze v předcházení komplikacím a případným úmrtím. U seniorů vzhledem k častým přidruženým onemocněním a přirozeně snížené obranyschopnosti nemusí očkování pokaždé infekci zabránit, ale zmírní její průběh a zlepší tím její prognózu i rekonvalescenci,« dodala dr. Blechová.
  A podobné je to i s dalšími nemocemi, jako je chřipka či pneumokok. Pacienti se nemusejí ani obávat interakce mezi jednotlivými vakcínami, stačí mezi očkováním dodržet dvou až třítýdenní rozestup. Přesnější postup očkování vždy vysvětlí a doporučí pacientovi jeho obvodní lékař podle aktuálního zdravotního stavu.
  Bohužel mnozí na očkování nechodí i z toho důvodu, že podléhají dezinformacím a zavádějícím, či rovnou lživým zprávám. Jak upozornila Rada seniorů ČR, dezinformacím ohledně očkování věří senioři nejčastěji. A vůči sofistikovaným hoaxům jsou téměř bezbranní. »Pokud na vyvracení jejich domněnek nemá kapacitu lékař, naslouchají svému okolí a čtou všechny přeposílané zprávy. A to bohužel velmi poctivě,« dodává Lenka Desatová, předsedkyně Rady seniorů ČR.
  Bohužel po přečtení takových zpráv si již neověřují zdroje a věří rovnou tomu, co viděli a přečetli jako první. »Mladí lidé umějí rychle dohledat zdroje, ověřit jména citovaných odborníků či najít jejich zaměření či skutečné výstupy. To starší lidé neumějí. Proto je potřeba spousta trpělivosti s vysvětlováním i vyvracením těchto mýtů. Vždyť jde o zdraví a prevenci.« uzavírá Desatová.