text: 1 Masarykova univerzita v Brně Ekonomicko-správní fakulta Bankovnictví II Distanční studijní opora Božena Petrjánošová Brno 2005
  2 Tento projekt byl realizován za finanční podpory Evropské unie v rámci programu SOCRATES - Grundtvig. Za obsah produktu odpovídá výlučně autor, produkt nereprezentuje názory Evropské komise a Evropská komise neodpovídá za použití informací, jež jsou obsahem produktu. This project was realized with financial support of European Union in terms of program SOCRATES - Grundtvig. Author is exclusively responsible for content of product, product does not represent opinions of European Union and European Commission is not responsible for any uses of informations, which are content of product. Recenzoval: doc. Ing. Viktória Čejková, PhD. Bankovnictví II Vydala Masarykova univerzita v Brně Ekonomicko-správní fakulta Vydání první Brno 2005 Božena Petrjánošová, 2005 ISBN
  3 Identifikace modulu Znak KFBAII Název Bankovnictví II Určení pro kombinované bakalářské studium a celoživotní vzdělávání Garant/Autor Doc. Ing. Božena Petrjánošová, CSc. Cíl Vymezení cíle Jsme potěšeni, že jste si zvolili studium předmětu Bankovnictví II. Tím jste si zároveň zvolili rozšíření vašich poznatků o bance. Poznatky, které jste získali v předmětu Mikroekonomie, Makroekonomie, Finanční trhy a Bankovnictví I tvoří jistě solidní základnu vašich ekonomických vědomostí. Cílem předmětu Bankovnictví II je pak jejich prohloubení. Na rozdíl od Bankovnictví I, kde byly probírány zejména dílčí produkty a služby z oblasti aktivních, pasivních a bilančně neutrálních operací banky, cílem Bankovnictví II je zvládnutí bankovní problematiky na úrovni banky jako celku. Od pohledu bankovního klienta, který jste si osvojili v Bankovnictví I a který znamenal získání poznatků spíše na úrovni obchodního místa banky, se dostáváte k pohledu pracovníka ústředí banky, který se dívá na banku jako podnikatelský subjekt z aspektu jeho řízení, promyšlených vazeb na klienta, získání a udržení pozice v tržním prostředí a potřeby kvalitního informačního systému a kontroly. Tyto poznatky vám poslouží k lepšímu pochopení banky, její ekonomiky a specifik bankovního podnikání. Banku vám představí ve zcela jiném světle a zároveň umožní pochopit problematiku navazujících specializovanějších předmětů, zejména předmětu Bankovní management, Bankovní regulace a dohled, Marketing v peněžnictví a Účetnictví bank. Dovednosti a znalosti získané po studiu textů Po prostudování textů budete obohaceni o znalosti, které vám zatím chyběly, konkrétně: od znalostí jednotlivých bankovních produktů a služeb se dostanete k pochopení mechanismu fungování banky v celé jeho složitosti, získáte podrobné znalosti o nových trendech a radikálních změnách probíhajících v současném bankovnictví, které zcela mění charakter bankovního podnikání, nutí banky přistupovat ke své podnikatelské funkci zodpovědněji, s kvalitním informačním systémem, s důrazem na klienta v ostrém konkurenčním boji a s nezbytností dokonalejšího systému kontroly, pochopíte specifika, cíle a rizika bankovního podnikání, podstatu a význam bankovní regulace a dohledu nad bankami, problémy zisku, rentability, solventnosti a likvidity banky a složitosti organizační struktury banky, zjistíte, jak je v bance důležité promyšleně budovat vztah banky a klienta, seznámíte se s etikou bankovního podnikání, dozvíte se o chování banky v tržním prostředí, o podstatě a principech bankovního marketingu, o distribuční politice a distribučních kanálech i o tvorbě cen bankovních produktů, pochopíte podstatu, význam a vývoj informačního systému banky, informační potřeby managementu banky, podstatu a význam manažerského informačního systému, 3
  4 získáte základní poznatky z oblasti kontrolního systému a auditu banky. Časový plán Časová náročnost Při časové náročnosti vycházíme z našeho odhahu, který si jistě přizpůsobíte vašim individuálním schopnostem. V případě výraznější neschopnosti časový plán dodržet je nutné požádat lektora o konzultaci Časovou náročnost Vám představujeme v této struktuře: prezenční část 6 hod. + zkouška samostudium 27 hod. korespondenční úkoly, kontrolní otázky 13 hod. interakce s lektorem neprezenční 2 hod. interakce s lektorem prezenční 2 hod. Celkový studijní čas 50 hod. Harmonogram Prezenční část: nejlépe 3 x 2 hodiny, úvodní přednáška na začátku semestru, potom podle rozvrhu. Interakce s lektorem: podle potřeby a dohody Samostudium: Říjen 1. týden - seznámení se s předmětem a se systémem práce, prolistování učebnice 2. týden - samostudium - 5 hodin /zvládnutí 1. kapitoly/ 3. týden - zpracování 1. korespondenčního úkolu POTu uvedeného v 1. kapitole - 4 hodiny 4. týden - samostudium - 4 hodiny /zvládnutí 2. kapitoly/ práce s otázkami k zamyšlení a s autokorekčním cvičením v 1. a 2. kapitole - 2. a 4. týden - každý týden 1 hodinu, celkem 2 hodiny Listopad 1. týden - samostudium - 4 hodiny /zvládnutí 3. kapitoly/ 2. týden - samostudium - 5 hodin /zvládnutí 4. kapitoly/ 3. týden - zpracování korespondenčního úkolu POTu uvedeného ve 4. kapitole - 4 hodiny, 4. týden - samostudium - 4 hodiny /zvládnutí 5. kapitoly/ práce s otázkami k zamyšlení a s autokorekčním cvičením ve 3. až 5. kapitole, každý týden /1., 2. a 4./ 1 hodinu, celkem 3 hodiny Prosinec 1. týden - samostudium - opakování - 5 hodin Zkušební období zkouška formou písemného testu /více termínů/ 4
  5 Způsob studia Povinná literatura: KOLEKTIV AUTORŮ. Finanční řízení bank. Praha: Bankovní institut, a. s., zákon o bankách č. 21/1992 ve znění pozdějších úprav a předpisů www stránky komerčních bank a ČNB. Doporučená literatura: KOLEKTIV AUTORŮ. Organizace řízení banky. Praha: Bankovní institut, a. s., SARDI, A. Vnitřní bankovní audit. Praha: HZ Praha, spol. s. r. o., KOLEKTIV AUTORŮ. Marketing bankovních služeb. Praha: Bankovní institut, a. s., Na příslušnou povinnou a doporučenou literaturu bude odkazováno ve způsobu studia u jednotlivých kapitol. Návod práce se studijními texty Pro samostudium, zpracování korespondečních otázek /POTů/, jakož i k procvičení otázek uvedených na webu potřebujete přístup k PC, který je připojený na internet, včetně využívání ové pošty pro komunikaci s pedagogem. Jako softwarové vybavení vám postačí Windows 95,98 nebo Individuální konzultace zařazené do harmonogramu výuky se budou uskutečňovat em, výjimečně osobně. Stejným způsobem vám bude zajištěna distribuce potřebných informací ke zpracování POTů, jejich zaslání pedagogovi prostřednictvím ové pošty a následné oznámení výsledků /jejich vyhodnocení/ studentům. Předkládaná studijní opora je rozvržena do pěti kapitol. Každá z nich tvoří jeden logický celek, podrobněji strukturovaný dle dílčích okruhů uváděné problematiky. Předkládané kapitoly jsou uspořádány podle určité logiky, proto je nutno dodržet jejich nastudování tak, jak je uvedeno v harmonogramu. Poněvadž jde o poměrně obtížnou problematiku, doporučujeme každou kapitolu nejdříve prostudovat zběžně, procvičit ji pomocí otázek uvedených na webu, zamyslit se nad otázkami uvedenými na konci každé kapitoly, následně prostudovat část z povinné literatury, pokud je k dané kapitole stanovena, příp. pročíst si stanovenou část z doporučené literatury. Případné nejasnosti by měl student konzultovat s lektorem. 5
  8 Obsah Stručný obsah Kapitola 1 Banka jako podnikatelský subjekt Specifika bankovního podnikání, cíle a rizika bankovního podnikání, zisk a rentabilita banky, bankovní regulace a dohled nad bankami, organizační struktura banky. Kapitola 2 Banka a klient Základní skupiny bankovních klientů, klient a etika bankovního podnikání, smluvní vztah mezi bankou a klientem, bankovní tajemství a povinnost mlčenlivosti, pojištění pohledávek z vkladů klienta, nové přístupy banky ke klientovi, management kvality služeb. Kapitola 3 Banka v tržním prostředí Tržní chování banky, zvláštnosti bankovních produktů a služeb, distribuční kanály a distribuční politika, tvorba cen bankovních produktů. Kapitola 4 Informační systém banky Vývoj informačních systémů bank, podstata a význam informačního systému banky, účetnictví jako základ informačního systému, vývoj a zavádění manažerských informačních systémů, unifikace a formalizace informačního systému bank a ČNB. Kapitola 5 Kontrolní systém a audit banky Kontrolní systém ze strany ČNB, vnější audit bankovních činností, kontrolní funkce dozorčí rady banky, vnitřní kontrola banky, postavení a úloha vnitřního auditu v bance. 8
  9 Úplný obsah 1. Banka jako podnikatelský subjekt Specifika bankovního podnikání Cíle bankovního podnikání Rizika bankovního podnikání Zisk a rentabilita bankovního podnikání Bankovní regulace a dohled nad bankami Organizační struktura banky Banka a klient Základní skupiny bankovních klientů Klient a etika bankovního podnikání Smluvní vztah mezi bankou a klientem Bankovní tajemství a povinnost mlčenlivosti Pojištění pohledávky z vkladů klienta Nové přístupy banky ke klientovi Management kvality služeb Banka v tržním prostředí Tržní chování banky Zvláštnosti bankovních produktů a služeb Distribuční kanály a distribuční politika v bankovnictví Tvorba cen bankovních produktů Informační systém banky Vývoj informačních systémů bank Podstata a význam informačního systému banky Účetnictví jako základ informačního systému banky Informační potřeby managementu banky Vývoj a zavedení manažerských informačních systémů Informační povinnost bank Unifikace a formalizace informačního systému bank a ČNB Kontrolní systém a audit banky Kontrola banky ze strany ČNB Vnější audit bankovních činností Kontrolní funkce dozorčí rady banky Vnitřní kontrola banky Postavení a úlohy vnitřního auditu v bance 77 9
  12 Úvod Banky jsou významnými podnikatelskými subjekty se základním zaměřením na finanční služby. Sehrávají důležitou roli zprostředkovatele mezi nabídkou dočasně volných peněz a poptávkou po nich na finančním trhu. Převážnou část jejich zdrojů tvoří cizí zdroje, jsou tedy více než jiní vystaveni riziku likvidity, ale i tržnímu riziku, zejména riziku ztráty z pohybu cen na finančním trhu. Jsou velkými podnikatelskými jednotkami s rozsáhou sítí obchodních míst, což je činí poněkud těžkopádnými. Zároveň jsou zatíženy značnými provozními náklady. V posledním období jsou vystaveny značné konkurenci ze strany nebankovních subjektů, což je nutí více přemýšlet nad zaměřením svých činností - dostávají se pořád víc za hranice klasického bankovního podnikání, vytváří dceřiné a přidružené společnosti v oblasti nebankovních finančních služeb, snaží se zvýšit efektivitu a rentabilitu svého podnikání. Přesto, že jsou ekonomicky silné, část z nich permanentně zaniká v důsledku nezvládnutí rizik bankovního podnikání. Každý z nás se s nějakou bankou pravidelně setkává v pozici jejího klienta. Každý z nás má základní přehled o bankou nabízených produktech a službách. Ale málokdo pronikl do zákulisí, mohl se podívat na mechanismus bankovního podnikání, na její organizační strukturu, její specifika. Navíc banky podléhají rostoucí regulaci a dohledu ze strany centrální banky. Jaké jsou k tomu důvody? Neztrácí tím svou suverenitu? Jsou regulace a dohled nezbytné pro bankovní podnikání? Jsou banky dostatečně rentabilní? Jsou schopny zvládnout neustále rostoucí tržní rizika? Jistě jste si tyto otázky už položili. V poslední době se klient dostává výrazněji do pozornosti banky, banka si hledá k němu nové přístupy, vznikají modernější a pro klienta pohodlnější distribuční kanály. Proč banka k tomu přistupuje, je to pro ni výhodnější, nebo je pod tlakem konkurence ze strany ostatních bank? Proč se některé banky výrazněji zaměřují právě na určitý typ klientely? Je pro banku potřebné dodržovat etiku bankovního podnikání? S rostoucím objemem bankovních činností se zvyšuje význam bankovního informačního systému a kontroly. Položili jste si už někdy otázku, jak je možné evidenčně zvládnout statisíce bankovních operací denně? Jak banka může jménem klienta v průběhu několika sekund zaplatit i do nejvzdálenějších částí světa? Nedochází ke zpronevěrám peněz, dodržují se všechna stanovená pravidla? Každý z nás ví, že banka podléhá dohledu ze strany ČNB a kontrole ze strany vnějšího auditora. Jsou však schopni provést kontrolu důsledně? Jaké má v bance postavení vnitřní kontrola a jaký je rozdíl mezi vnitřní kontrolou a vnitřním auditem, který si v bankách buduje své pozice? A co dozorčí rada banky? Kde je její místo v kontrolním systému banky? Na tyto i další otázky dostanete odpověď pečlivým prostudováním předkládané studijní opory. Autorka 12
  13 Specifika bankovního podnikání Cíle bankovního podnikání Rizika bankovního podnikání Zisk a rentabilita bankovního podnikání Bankovní regulace a dohled nad bankami Organizační struktura banky 1. Banka jako podnikatelský subjekt 13
  14 1. Banka jako podnikatelský subjekt Cíl kapitoly Banka jako podnikatelský subjekt má svá specifika. Přemýšleli jste nad tím, jaká? Jaké typy bank najdeme v bankovní soustavě, jaké činnosti může banka vykonávat, kdo jí uděluje licenci, jaké jsou cíle bankovního podnikání, s jakými riziky se ve svých činnostech setkává, jaká je rentabilita jejího podnikání, jaká je její organizační struktura a s tím spojené kompetence, kdo vykonává a v jakých oblastech regulaci a dohled nad ní? Na všechny tyto otázky najdete odpověď v této kapitole. Proto se jistě s chutí pustíte do jejího studia. V této kapitole se seznámíte s bankou jako podnikatelským subjektem ve všech nejdůležitejších rovinách. Nejdříve (v části 1.1) zjistíte, jaká jsou specifika bankovního podnikání, v části 1.2 si nastudujete cíle a v části 1.3 rizika bankovního podnikání. Důležitá je zejména část 1.3, poněvadž jsou zde obsažena všechna základní finanční rizika, s krátkou definicí a s jejich vlivem na výsledek hospodaření banky. V části 1.4 získáte základní informace o výsledku hospodaření banky, přičemž se zaměříte zejména na ukazatele bankovní rentability ROE a ROA. Část 1.5 vám poskytne základní poznatky o bankovní regulaci a dohledu nad bankami, poslední část 1.6 se zabývá organizační strukturou banky. Po prostudování této kapitoly budete znát specifika bankovního podnikání, osvojíte si cíle a rizika bankovního podnikání, porozumíte pojmům zisk a rentabilita bankovního podnikání a jakým způsobem se zjišťují, pochopíte proč a jakým způsobem se provádí bankovní regulace a dohled nad bankami, poznáte organizační strukturu banky. Získáte tím poznatky pro další kapitoly této studijní opory. Časová zátěž 1 Prostudování této kapitoly pro vás představuje časovou zátěž maximálně 5 hodin (dle harmonogramu ve 2. týdnu v říjnu). Práce s otázkami k zamyšlení a autokorekční cvičení uvedené na webu vám zabere asi hodinu práce v témže týdnu. V dalším týdnu (ve 3. týdnu v říjnu) se budete zabývat vypracováním POTu (práce v rozsahu asi 4 hodiny), který pošlete elektronickou poštou lektorovi do konce října. Pokud budete mít při jeho zpracování těžkosti, měli byste se obrátit se svými dotazy na lektora. Způsob studia K zvládnutí učiva je potřebné postupně procházet jednotlivé části kapitoly, promýšlet je a souběžně s tím se zamýšlet nad otázkami uvedenými na konci kapitoly jako Otázky k zamyšlení. Otázky uvedené k této kapitole na webu jako Autokorekční cvičení vám poslouží k lepšímu pochopení a zapamatování daných problémů. Budete potřebovat přístup na internetové stránky komerčních bank a ČNB a přístup do informačního systému ESF MU. K této kapitole je povinností prostudovat zákon o bankách ve všech jeho oblastech, které se týkají kapitoly 1 - např. v oblasti bankovních činností, možností a způsobů regulace ze strany ČNB apod. Důvodem je podrobnější seznámení se s postavením banky jako podnikatelského subjektu v přesné legislativní podobě. Dále doporučujeme vstoupit na webové stránky ČNB a prohlédnout si souhrnné údaje o komerčních bankách v oblasti bilanční částky, základní struktury bilance a dosahovaného zisku a rentability. Jistě to obohatí vaše poznatky získané z této kapitoly o praktickou dimenzi. 14
  15 Banky patří k nejvýznamnějším finančním zprostředkovatelům na finančním trhu. Podstata bankovního podnikání se dá s jistou dávkou zjednodušení definovat jako obchodování s cizími zdroji, které banka získává od různých ekonomických subjektů (domácností, podniků, soukromých a veřejných institucí). Cizí zdroje tvoří přibližně 90 až 97 % bankovních pasiv. Při získávání cizích zdrojů se banka ve vztahu ke svým klientům dostává do dlužnického postavení, při použití zdrojů formou úvěrů se dostává do pozice věřitele. Kromě toho banky poskytují celou řadu vysoce specializovaných finančních služeb. 1.1 Specifika bankovního podnikání Ve vyspělých tržních ekonomikách se setkáváme s různými typy bank, které ukazuje následující schéma. Typy bank Typy bank v tržní ekonomice (členění podle různých kritérií) podle vlastnických forem podle zaměření činnosti podle velikosti a rozsahu sítě státní univerzální celostátního významu družstevní specializované lokálního významu soukromé Schéma č. 1: Typy bank v tržní ekonomice. Pramen: vlastní schéma. V České republice vymezuje postavení bank zákon o bankách (č. 21/1992 ve znění pozdějších úprav a předpisů). Definice banky: "Bankami se rozumějí právnické osoby se sídlem v České republice, založené jako akciová společnost, které přijímají vklady od veřejnosti a poskytují úvěry a které k výkonu těchto činností mají bankovní licenci." ( 1) Kromě přijímání vkladů od veřejnosti a poskytování úvěrů banka může podle zákona o bankách vykonávat ještě další činnosti, které jsou taxativně vymezeny tímto zákonem (v 1) takto: investování do cenných papírů na vlastní účet, finanční pronájem (finanční leasing), platební styk a zúčtování, vydávání a správa platebních prostředků, např. platebních karet a cestovních šeků, poskytování záruk, otvírání akreditivů, obstarávání inkasa, poskytování investičních služeb, vydávání hypotečních zástavních listů, finanční makléřství, výkon funkce depozitáře, směnárenská činnost (nákup devizových prostředků), poskytování bankovních informací, obchodování na vlastní účet nebo na účet klienta s devizovými hodnotami a se zlatem, Bankovní činnosti podle zákona o bankách 15
  16 1. Banka jako podnikatelský subjekt Bankovní činnosti podle druhu výnosu pronájem bezpečnostních schránek, činnosti, které přímo souvisejí s výše vyjmenovanými činnostmi banky. Udělení bankovní licence: Banka vzniká na základě povolení působit jako banka uděleného Českou národní bankou po vyžádání stanoviska Ministerstva financí ČR na dobu neurčitou, které není převoditelné na jinou osobu. Povolení působit jako banka může obsahovat vymezení rozsahu povolené činnosti a stanovení podmínek, které musí banka splnit před zahájením kterékoliv povolené činnosti, popřípadě je dodržovat při výkonu kterékoliv povolené činnosti. Přijímání vkladů a poskytování úvěrů patří k povinným činnostem bank, z ostatních zákonem stanovených činností si banka může volit. Podle druhu výnosů, které banka docílí, lze všechny zákonem uvedené bankovní činnosti rozdělit na tři základní bloky. Bankovní činnosti podle druhu výnosů aktivní a pasivní bilančně neutrální obchody na vlastní úvěrové obchody obchody účet banky Schéma č. 2: Bankovní činnosti podle druhů výnosů. Pramen: vlastní schéma. Pasiva banky Bližší vysvětlení: Při aktivních a pasivních úvěrových obchodech (tj. přijímání vkladů a poskytování úvěrů) banka využívá úrokovou marži. Při bilančně neutrálních obchodech (tj. při platebním styku, investičním poradenství, nákupu a prodeji cenných papírů na účet klienta a při poradenství v nejširším slova smyslu) banka získává výnos z poplatků. Při obchodech na vlastní účet (tj. nákupu a prodeji cenných papírů, devizových obchodech, obchodech s vzácnými kovy a emisních obchodech) banka získává neúrokové výnosy. Aktivní a pasivní úvěrové obchody a obchody banky na vlastní účet se odrážejí v bankovní bilanci jako její aktiva a pasiva. Pasiva banky představují zdroje, tj. závazky a vlastní zdroje obchodní banky. Závazky banky Vlastní zdroje banky Jde o závazky dočasného charakteru, které vznikají z vkladových a emisních operací banky (při získávání primárních zdrojů) a z operací banky na mezibankovním peněžním trhu (při získávání sekundárních zdrojů). Tvoří je základní kapitál, zákonné rezervní fondy, ostatní fondy tvořené ze zisku, kapitálové fondy a nerozdělený zisk banky. Schéma č. 3: Základní struktura pasiv. Pramen: vlastní schéma. 16
  17 Poznámky: V bankovní praxi se častěji setkáváme s pojmenováním vlastních zdrojů jako vlastní kapitál banky. Někdy se setkáváme s rozdělením závazků banky na dočasné a trvalé. Za trvalé závazky se považují závazky vůči subjektům, které do banky vložily peníze v podobě majetkových podílů, což se rovná základnímu kapitálu banky. Rezervy, tvořené z nákladů, nepatří k vlastním zdrojům banky. I když v bance působí obdobně jako vlastní zdroje, považují se za cizí zdroje zvláštního charakteru. Aktiva banky představují její majetek (včetně pohledávek), jmenovitě: pokladní hodnoty - hotovost nezbytnou pro výkon bankovních činností a vlastní potřebu banky, vklady u jiných bank včetně centrální banky - zdroje banky umístěné u jiných bank, úvěry jiným bankám včetně centrální banky - úvěry poskytnuté bankám v rámci aktivních úvěrových obchodů, cenné papíry v obchodní zásobě - bankou nakoupené v rámci obchodů na vlastní účet, investiční cenné papíry a trvalé majetkové účasti - získané v rámci investování banky do cenných papírů, úvěry klientům (nebankovním subjektům) - úvěry poskytnuté klientům v rámci aktivních úvěrových obchodů, vlastní majetek banky - investiční a neinvestiční majetek banky nezbytný k zajištění provozu banky. Struktura bankovní bilance, zejména převaha dočasných závazků banky vůči subjektům, které jí svěřily své zdroje a nízké procento vlastních zdrojů determinuje principy řízení banky. Zájmem akcionářů, kteří vložili do banky kapitál, je, aby banka dosahovala maximální míru zisku a zvyšovala tržní hodnotu banky. Na druhé straně stojí klient, zastoupený centrální bankou jako regulátorem, jehož cílem je zejména stabilita, likvidita a solventnost banky. Umění řídit banku pak znamená uspokojit na jedné straně akcionáře, požadující co největší rentabilitu vložených prostředků a zároveň splnit požadavky centrální banky vyžadující stabilitu a bezpečnost bankovního podnikání. Aktiva banky 1.2 Cíle bankovního podnikání Jako nejčastější cíl bankovního podnikání se uvádí dosažení zisku, což je i předpoklad zajištění stabilní pozice banky na trhu. Bance by nemělo jít o maximalizaci zisku v daném okamžiku (v krátkém období). Výše dosaženého zisku by měla respektovat dlouhodobější perspektivu banky a její trvalou konkurenční schopnost. Další formulace cílů bankovního podnikání: Setkáváme se i s jinými formulacemi cílů bankovního podnikání, např. s cílem dosažení maximální tržní hodnoty banky nebo s cílem dosažení a udržení výrazné pozice na trhu bankovních aktivit, které však nejsou ničím jiným než nepřímo formulovaným cílem dosažení maximálního zisku. Vedle cíle dosažení maximálního zisku však vždycky nalezneme cíl bankovní stability, jistoty pro klienta a vlastníka banky. Maximalizace zisku banky Jiné cíle bankovního podnikání 17
  18 1. Banka jako podnikatelský subjekt. Systém cílů bankovního podnikání primární cíl docílení zisku sekundární cíle rentabilita růst banky image banky podmínky jistota likvidita Schéma č. 4: Systém cílů bankovního podnikání. Pramen: Management aktiv a pasiv v bankách, NBS - IBV, Bankovní akademie Frankfurt am Mein, Bratislava 1994, str. 19. Bližší vysvětlení: Primární cíl (dosažení zisku) je nezbytné uvést do souladu se sekundárními cíli (rentabilitou, růstem banky a jejím dobrým jménem). Nezbytnými podmínkami dosažení uvedených cílů je jistota a likvidita banky. Mezi cílem zisku a jistoty (stability) musí banka hledat kompromis. Příklad Banka se rozhoduje, zda bude mít ve své bilanci likvidní aktiva, přinášející vyšší jistotu a likviditu, ale menší výnos a zisk ve výši 10% nebo 20% bilanční sumy. Pokud se rozhodne pro 10%, dosáhne vyššího zisku, pokud pro 20%, dosáhne nižšího zisku, ale vyšší stability. Ve schématu č. 3 uvedené cíle platí zejména pro soukromé banky, které jsou výrazně tržně orientované. U menších bank lokálního významu, příp. družstevních bank, mohou do popředí vystupovat i jiné cíle, např. podpora rozvoje určitých oblastí, aktivit, zájmů členů družstva apod. U státních bank může jít i o neziskové činnosti prospěšné pro celou společnost. 1.3 Rizika bankovního podnikání Činnost každé banky je spojena s určitými riziky. Část z nich vyplývá z ekonomického prostředí, ve kterém banky působí, druhá část je dána konkrétními specifiky činnosti příslušné banky. Ekonomická prostředí a rizika bankovního podnikání Ekonomické prostředí způsobující rizika bankovního podnikání místní regionální národní mezinárodní Schéma č. 5: Ekonomické prostředí způsobující rizika bankovního podnikání. Pramen: vlastní schéma. Politické prostředí Bližší vysvětlení: Banka vždy působí v konkrétním ekonomickém prostředí, které podléhá změnám, přičemž banka má malou nebo dokonce žádnou kontrolu nad jeho vývojem. Na činnost banky má navíc vliv politické prostředí, ve kterém banka působí. 18
  19 Management banky musí brát v úvahu rizika politického a ekonomického prostředí, bankovního odvětví a specifická rizika konkrétní banky. Riziko, které banka podstupuje, se nejdříve jeví jako riziko obchodní, postupně se transformuje na riziko výkonnosti a nakonec se projeví jako riziko finanční. I když všechna uvedená rizika na banku jistý vliv mají, v našem dalším výkladu se zaměříme pouze na ta rizika, která bezprostředně ovlivňují finanční řízení banky. Jejich základní přehled ukazuje schéma č. 6. Rizika ovlivňující finanční řízení banky Rizika ovliňující finanční řízení banky úvěrové riziko riziko likvidity tržní riziko ostatní druhy rizik Schéma č. 6: Rizika ovlivňující finanční řízení banky. Pramen: Kol. autorů: Bankovníctvo v Slovenskej republike, NBS - IBV, Bratislava 2000, str Úvěrové riziko Je riziko, že protistrana úvěrového vztahu nedostojí svým závazkům, nedodrží dohodnuté podmínky úvěrové transakce a bance tím vznikne ztráta. Obsahuje riziko: předčasného splacení úvěrové jistiny, opožděného splacení úvěrové jistiny nebo úroku, nesplacení úvěrové jistiny nebo úroku úvěrovým dlužníkem. Příčiny vzniku úvěrového rizika mohou být interní (např.nesprávná rozhodnutí banky o alokaci zdrojů do nekvalitních aktiv a nezvládnutí úvěrového procesu ze strany banky) nebo externí (nezávislá na rozhodnutí banky, např. negativní vývojové trendy v ekonomice, politice apod.). Vliv úvěrového rizika na ekonomiku banky: Nezvládnutí úvěrového rizika má vliv na zisk banky, který se snižuje v důsledku tvorby opravných položek, tvorby rezerv a snížení úrokového příjmu banky. Úvěrové riziko úzce souvisí s likviditou, protože: místo toho, aby se z nelikvidního aktiva stalo aktivum likvidní, zůstává v bilanci pořád nelikvidní položka, úrokové platby za chybějící zdroje odčerpávají likviditu banky, zdroje použité v úvěrovém vztahu se v důsledku nesplácení úroků nezhodnocují, nevrací se úvěrová jistina, což způsobuje napětí v hotovostním toku banky. Těsný vztah existuje mezi úvěrovým rizikem a rizikem pohybu úrokové sazby. Při změně úrokových sazeb v neprospěch dlužníka se úvěrové riziko zvyšuje. Všimněte si: v oblasti úvěrových operací banky je nezbytné řídit a sledovat nejenom riziko konkrétních úvěrů, ale i riziko celého úvěrového portfolia. Čím je struktura úvěrového portfolia diverzifikovanější, tím je úvěrové riziko banky menší. Vysoká koncentrace na jednoho klienta, příp. vzájemně ekonomicky propojenou skupinu klientů, na jedno hospodářské odvětví nebo region, úvěrové riziko banky vždy podstatně zvyšuje. Při zahraničních úvěrech může být úvěrové riziko ovlivněno i rizikem státu, pokud je partnerem banky buď vláda příslušného státu (hovoříme o absolutním riziku státu) nebo podnikatelský subjekt etablovaný v tomto státě (hovoříme o všeobecném riziku státu). Úvěrové riziko Riziko úvěrového protfolia 19
  20 1. Banka jako podnikatelský subjekt Riziko likvidity Riziko likvidity Je riziko, že banka nebude mít dostatek volných finančních prostředků k pokrytí svých závazků, případně tak může učinit pouze pomocí nouzových opatření nebo za cenu o hodně vyšší než obvykle. Nedostatek likvidity navíc znemožňuje bance realizovat nové transakce. Riziko likvidity obsahuje i riziko neschopnosti banky splnit požadavky ČNB na povinné minimální rezervy. Příčiny ztráty likvidity banky Splatnost pasiv je podstatně kratší než splatnost aktiv a bance se nepodaří refinancovat, zejména při špatné finanční situaci se ztrátou své dobré pověsti. Banka je v trvalé ztrátovosti a hodnota aktiv poklesne pod hodnotu pasiv, v extrémním případě při prodeji všech svých aktiv by banka nedokázala pokrýt své závazky. Nastane nečekaný problém se splácením některých aktiv, zejména pohledávek z poskytnutých úvěrů, nečekané čerpání vkladů nebo úvěrových linek, nečekané pohyby ve splatnosti bankovních aktiv a pasiv apod. Schéma č. 7: Příčiny ztráty likvidity banky. Pramen: vlastní schéma. Přechodný nedostatek likvidních prostředků Likvidita a solventnost banky Tržní riziko a jeho struktura Řízení likvidity a řešení přechodného nedostatku likvidních prostředků: V případě přechodného nedostatku likvidních prostředků si je banka může doplnit na mezibankovním peněžním trhu. Banka si řídí likviditu zejména prostřednictvím struktury své bilance. Na straně aktiv si vytváří protfolio, které je schopno zajistit dostatek likvidních prostředků, případně jí umožní okamžitě směnit aktiva na likvidní peníze. Na straně pasiv má kdispozici nástroje, pomocí kterých může v případě potřeby okamžitě získat likvidní prostředky. Trvalé udržení likvidity banky patří k základním podmínkám bankovní činnosti. Likvidita a solventnost banky: S likviditou je úzce spojena solventnost banky. Ztrátové hospodaření banky a vznik trvalého peněžního deficitu v důsledku chybně řízených úvěrových a vkladových obchodů mohou ve svých důsledcích vést k insolvenci a úpadku banky. Čím více pak má banka kapitálu v poměru k rizikově váženým aktivům, tím více ztrát dokáže unést. Proto ČNB svým opatřením stanovuje minimální výši tohoto podílu v podobě kapitálové přiměřenosti. Tržní riziko Je souhrnným pojmem pro úrokové, kursové, akciové a další rizika, která jsou spojena s pohybem tržních cen. Je to riziko změny portfolia bankovních aktiv nebo pasiv v důsledku změny tržních podmínek. Struktura tržního rizika Úrokové riziko Kursové riziko Akciové riziko Další rizika Schéma č. 8: Struktura tržního rizika. Pramen: vlastní schéma. 20