text: Zmocněnec pro digitální agendu má být státní tajemník pro EU s více pravomocemi, tvrdí firmy | Digitální agenda | Evropská unie - portál o EU | EurActiv.cz
  Hlavní stránka » Digitální agenda » Zmocněnec pro digitální agendu má být státní tajemník pro EU s více pravomocemi, tvrdí firmy
  29.03.2016 Po digitálním lídrovi volají české firmy už dlouhou dobu. Ministerstvo průmyslu nyní přichází s plánem, podle kterého má být zřízena funkce vládního zmocněnce pro digitální agendu a zároveň má vzniknout nový poradní výbor složený ze zástupců státní správy a odborné veřejnosti. Taková poradní kolegia však už Česko má, hrozí proto, že bude docházet k duplicitě, tvrdí část firem. Výhrady mají také k samotné pozici vládního zmocněnce. Plán MPO je prý navíc příliš drahý. Relevantní články:
  Právě zlepšení koordinace digitální agendy je hlavním cílem plánu Ministerstva průmyslu a obchodu (MPO), který nyní předkládá vládě. Podle návrhu by v Česku měla nově vzniknout funkce vládního zmocněnce, který by byl za koordinaci a lepší mezirezortní spolupráci zodpovědný. Podle návrhu by se měl zabývat všemi aspekty digitální agendy kromě digitalizace státní správy (e-Government), kterou má na starost digitální šampion. Svaz průmyslu a dopravy, který po takovém kroku volá dlouhodobě, záměr MPO jmenovat zmocněnce chválí, v rámci mezirezortního připomínkového řízení však k materiálu vyjádřil řadu výhrad.
  "Vítáme, že po několikaletých urgencích sociálních partnerů i podnikatelských reprezentací jeden z rezortů vlády přistoupil k předložení návrhu na řešení neuspokojivého stavu v oblasti koordinace digitální agendy. Předložený návrh nicméně považujeme za nedostatečný a žádáme, aby vládní zmocněnec byl organizačně přičleněn k Úřadu vlády a byl přímo podřízen premiérovi a všechny relevantní části materiálu byly přepracovány v tomto smyslu," píše se ve stanovisku SPČR, podle kterého by funkce neměla být zřízena při jednom z ministerstev, jak navrhuje MPO. Je prý zapotřebí efektivní spolupráce odpovědných rezortů, a to především ministerstva vnitra a MPO, kdy první má na starost e-Government a druhé ostatní digitální témata. Mezi oběma rezorty dochází k častým kompetenčním sporům, vzhledem k vzájemné provázanosti všech digitálních témat je ale jejich spolupráce nezbytná. Proto by měl mít koordinaci na starost Úřad vlády pod přímým dohledem premiéra, který má jako jediný možnost úkolovat všechny rezorty, tvrdí Svaz průmyslu a dopravy. Tím by také byla lépe formulována digitální politika vůči EU, která se snaží uvést v život před rokem představenou Strategii pro jednotný digitální trh.
  Digitálním lídrem tak nemá být vládní zmocněnec, jak ho navrhuje MPO. "Dle našeho názoru se nejedná o systémové opatření ke zvýšení výkonu státní správy v oblasti digitální agendy," píše se v pozičním dokumentu. SPČR navíc kritizuje požadavek na desetiletou praxi v ICT či telekomunikacích, kterou by podle MPO zmocněnec měl mít. Řešením by podle Svazu průmyslu a dopravy mohlo být "rozšíření pravomocí státního tajemníka pro EU o digitální agendu, v jehož aparátu jsou odborníci, kteří se zabývají jednotným digitálním trhem". Kvalita jejich práce se navíc prý projevila také při zpracování Akčního plánu pro rozvoj digitálního trhu, který vláda schválila v srpnu. Státním tajemníkem pro evropské záležitosti je od února 2014 Tomáš Prouza, který však doporučení Svazu průmyslu zatím nechce komentovat. Vláda totiž bude o návrhu MPO jednat až za čtyři týdny. Jak ale EurActivu sdělil v říjnu, v myšlenku, podle které má jedna hlava řídit vše, nevěří. "Bavíme se o budování infrastruktury, výrazné restrukturalizaci ekonomiky do budoucna, ale také o e-Governmentu. To jsou tři obrovská témata, která podle mého jeden člověk nemůže pojmout. Nevěřím v kouzlo toho, že jedna osoba bude schopná řešit Průmysl 4.0, e-Governmentové služby a ještě přestavění infrastruktury," řekl v říjnu Prouza redakci.
  Svaz průmyslu zároveň požaduje, aby byl zmocněnec státním zaměstnancem a podléhal zákonu o státní službě. Tím prý bude zajištěno, že bude při vyjednávání s evropskými institucemi vystupovat s odpovídajícím mandátem, a bude moci lépe vykonávat koordinační roli vůči ostatním subjektům státní správy. Řídící výbor Česko nepotřebuje
  Rozvoji digitální agendy v Česku se totiž už dnes věnují tři jiná poradní kolegia – Rada vlády pro konkurenceschopnost a hospodářský růst (RVKHR), Rada vlády pro informační společnost (RVIS) a Rada hospodářské a sociální dohody (RHSD neboli takzvaná tripartita). Pokud se jejich činnosti důsledně sladí, nebude docházet k duplicitám, a místo vytváření dalšího výboru tak bude postačovat využití stávající struktury, tvrdí SPČR. Podobně to vidí také Prouza. "Už nyní se digitální agendou zabývá velmi mnoho výborů a komisí. Nesmíme zapomínat, že hlavním důvodem, proč se vůbec bavíme o potřebě koordinace digitální agendy, je snaha celý dosavadní systém zjednodušit," napsal dnes redakci státní tajemník.
  Podle Svazu průmyslu je navíc celý plán MPO příliš drahý. Náklady pro rok 2016 totiž rezort odhaduje na víc než 15 milionů korun. Vynaložení finančních prostředků do roku 2020 má poté každoročně vyjít na víc než 14 milionů. "Organizační struktura je komplikovaná, finančně náročná, neefektivní," píše se v pozičním dokumentu Svazu průmyslu a dopravy.