text: Přírodní vědy | UPoint
  Tento "dobrodružný ekologický cestopis" pojednává o proměnách světa, které autor sám prožíval během svého dospívání, vědecké kariéry krajinného ekologa a zvláště pak v průběhu transkontinentálních plaveb, jimiž postupně obeplul svět na malých sportovních lodích po řekách, jezerech a mořských pobřeží. Tyto plavby, dlouhé desítky tisíc kilometrů, inspirují k neobvyklému zamyšlení nad problémy životního prostředí, světovou politikou, i nad krásami a bolestmi přírody. Dobrodružnou stránku knihy pak zaručují cestovatelské pojmy jako jsou Severozápadní pasáž, Beringova úžina, jihoamerické pralesy, Černobyl, rozpad Sovětského svazu, Mackenzie, Yukon, Léna, Mississippi či Amazonka, Eskymo Welzl a mnoho dalších.
  Otakar Štěrba byl český ekolog, cestovatel, spisovatel, dokumentarista, vodák a horolezec. Vystudoval zoologii na Přírodovědecké fakultě Masarykovy univerzity v Brně. V roce 1991 byl jmenován prvním profesorem ekologie. Založil Katedru ekologie a zavedl odborné studium Ochrana životního prostředí na Přírodovědecké fakultě Univerzity Palackého. V letech 1990–1994 byl děkanem Přírodovědecké fakulty. Účastník prvosjezdů horských řek a horolezeckých expedicí. Se svou ženou Dinou – českou horolezkyní, založili projekt české Nemocnice v Pákistánu, o které natočili také dokument.
  Aleš Lebeda a kol.
  Monografie je komplexně zaměřena na problematiku padlí, tedy hub z řádu Erysiphales parazitujících na rostlinách. Je určena nejen biologům, mykologům, fytopatologům a rostlinolékařům, ale i praktickým zemědělcům, zahradníkům, lesníkům, zahrádkářům a všem ostatním, kteří mají zájem o přírodu a poznatky týkající se rostlin a jejich parazitů. Obecná část knihy čtenáře seznamuje s taxonomií a fytogenezí padlí, jejich geografickým rozšířením, biologií, ekologií a epidemiologií, infekčním procesem a mechanismy interakce rostlina-patogen, včetně mechanismů rezistence. Speciální část je koncipována podle hlavních skupin zemědělských a zahradnických plodin jako hostitelů padlí. Každá kapitola má obrazovou přílohu – symptomy napadení, mikroskopické snímky patogenů, ale i řada perokreseb.
  Aleš Lebeda vystudoval Vysokou školu zemědělskou v Brně, Agronomickou fakultu, obor zahradnictví. Stal se vedoucím fytopatologické laboratoře ve VŠÚZ Olomouc, Šlechtitelská stanice Smržice a po roce 1991 byl až do roku 1994 vedoucím fytopatologické laboratoře SEMO s.r.o. Smržice. V mezidobí si zvyšoval postgraduálním studiem mykologie v letech 1977 až 1978 rozsah svých vědomostí na přírodovědecké fakultě UK v Praze. V následujících letech si prací ve Výzkumném ústavu rostlinné výroby v Praze-Ruzyni zaměřenou na genetiku a šlechtění rostlin na rezistenci po obhájení vědecké práce získal titul kandidáta věd /CSc/ v roce 1982. Za vědeckou práci z oboru zemědělská a lesnická fytopatologie získal v roce 1993 titul doktora věd /DrSc/. V současnosti působí jako vědecký pracovník a vysokolškolský pedagog na katedře botaniky PřF UP, kterou i vede.
  Populárně vědecké dílo pojednávající o přírodních dějinách a památkách neživé přírody na území současného okresu Přerov.
  Valašsko očima geologa
  Formou populárně laděného povídání se vydáme za poznáním nejdůležitějších přírodních objektů, které nám objasní již skončené, ale stále živé geologické pochody, které se nemalou měrou zasloužily o současnou velmi přitažlivou přírodní a krajinnou tvář Valašska.
  Nízký Jeseník očima geologa
  Nedílnou součástí Nízkého Jeseníku jsou i mnohé geologické a geomorfologické objekty, které činí zdejší málo navštěvovanou krajinu originální a jinde neopakovatelnou. Jsou to především zbytky našich nejmladších vulkánů, které (a samozřejmě i další zajímavosti této oblasti) popisuje tento malý geologický průvodce.
  První kontakty na Nové Guineji.
  Martin Soukup vystudoval Filozofickou fakultu Univerzity Karlovy. V současnosti působí na Filozofické fakultě Univerzity Palackého v Olomouci a v Náprstkově muzeu asijských, afrických a amerických kultur. Věnuje se dějinám, teorii a metodologii kulturní antropologie. Zvláštní pozornost věnuje kulturám Melanésie, kde uskutečnil několik terénních výzkumů.
  Tato publikace je pokusem o syntézu dlouhodobě udržitelného rozvoje, tedy o formulování a prosazování způsobu života, který by umožnil uspokojovat v rozumné míře potřeby všech lidí na světě (a to včetně budoucích generací), ale zároveň by byl šetrný k životnímu prostředí a nepřekračoval by únosnou kapacitu využívání ekosystémů. Kniha se zabývá jevy zřejmými a celkem snadno prokazatelnými (např. analýzou řady globálních, nejen environmentálních problémů), ale také jevy těžko prokazatelnými, často na hranici reality a fantazie, či dokonce na pomezí reality
  Pavel Nováček je vedoucím Katedry rozvojových studií na Univerzitě Palackého v Olomouci. Dále přednáší na Karlově univerzitě a Masarykově univerzitě. V Brně stál v roce 1998 u zrodu studijního oboru Humanitní environmentalistika.
  Čechy a Peru
  Tato kniha zachycuje vzájemné kulturní vazby mezi Českou republikou a Peru, a to od dob koloniálních až po současnost. Kniha je rozdělena do dvou dílů, přičemž každá kapitola je věnována konkrétnímu tématu – akcentována je oblast umělecká, od literatury přes výtvarné umění a keramiku až po hudbu.
  Pavel Štěpánek, emeritní profesor katedry dějin umění Filozofické fakulty UP, je český kunsthistorik, odborník na dějiny umění a architektury hispánského i lusofonního světa v celé jeho šíři. V roce 2018 obdržel od mexického prezidenta Řád aztéckého orla.
  Knížka Světopis s podtitulem Letem proměnlivým světem je svérázným cestopisem. Autor využívá svých zkušeností z návštěvy několika desítek zemí, zejména tzv. rozvojových zemí. Formou fiktivního dopisu vnoučatům se snaží sdělit některé své postřehy z dnešního proměnlivého a také pomíjivého světa. Čtenáři se tak krátce prostřednictvím vyprávění autora podívají na pět kontinentů a také na několik zajímavých a pro nás exotických ostrovů.
  Vít Voženílek a kol.
  Kartografický produkt HRANICKO – atlas rozvoje mikroregionu je publikace zaměřená na území mikroregionu Hranicko. Je koncipován jako tematický regionální atlas ve formě atlasové encyklopedie, v níž mapy tvoří základní informační prvek. Přináší mnoho ucelených prostorových i popisných informací. Atlas je určen pro široké spektrum uživatelů – pracovníků veřejné správy, podnikatele, učitele a studenty i místní obyvatele. Je kartografickou a grafickou prezentací bohatých prostorových jevů na Hranicku a témat, která ovlivňují současný a budoucí rozvoj oblasti. Atlas obsahuje přes 170 map. Je doplněn anglickým summary, přehledem použitých zdrojů (knihy, internetové zdroje, územní plány a mapy) a rejstříky (místopisný a pojmový).
  Vít Voženílek působí jako profesor na katedře geoinformatiky PřF UP.Jeho zaměřením je tematická kartografie, atlasová kartografie, geoinformatika, modelování v GIS a prostorová gramotnost
  Kniha Podnebí Olomouce shrnuje dostupné poznatky o podnebí Olomouce a nejbližšího okolí.Svým rozsahem i obsahem je v současnosti jedinou v České republice.Úvodní kapitoly jsou věnovány problematice studia městského podnebí a historii meteorologických měření a pozorování v Olomouci a okolí.Stěžejní část knihy obsahuje popis režimu hlavních meteorologických prvků v Olomouci v období 1961-2010,na který navazuje prezentace výsledků získaných účelovým měřením v Metropolitní staniční síti Olomouc (MESSO).Byly použity netradiční metody,a to mobilní měření a pozemní termální monitoring. Pozornost byla věnována výskytu nebezpečných meteorologických jevů,dlouhodobému kolísání teploty vzduchu a srážek v Olomouci a také využití měření v MESSO pro potřeby ochrany obyvatel.