text: Budyšínský Landratsamt (Úřad Zemské rady) čekal do poslední chvíle - teprve v pátek večer zamítl neonacistický pochod. Místo toho uspořádali lidé městský festival pod heslem "Bautzen ist bunt". Antidemonstrace "duhové" protinacistické koalice zaplnila budyšínské hlavní náměstí jako občanská slavnost.
  Městem přitom křižovalo na 20 policejních dodávek, které neonacisty, kteří se trousili městem ve skupinkách po 10 - 15, zkontrolovali a "rozprášily" je. Každou hodinu vystoupilo 4 - 5 řečníků, pak hrály místní kapely, vystupovaly děti, dudáci, k účastníkům promluvil i předseda lužickosrbské Domowiny Jan Nuk a český europoslanec, který si zařídil v srbské Lužici druhou kancelář, Jaromír Kohlíček. Výzvu k organizaci slavnosti podepsal radní Michael Harig, superintendent Reinhard Pappai, farář Veit Scapan, starosta Christian Schramm, předák odborové organizace DGB Bernhard Sonntag. Odbory byly koordinátorem slavnosti. Součástí byla výstava Neofašismus v Německu na radnici, modlitby za mír a zvonění v kostelích.
  Byl to svátek protineoacistické jednoty Budyšína. Každý, kdo v tomto městě něco znamenal a nebo znamenat chtěl, nesměl chybět na náměstí. Přišel se podívat, i když nemluvil, i místní předseda CDU. To trvalo až do 15 hodin, kdy se na jendnom konci náměstí sešikoval antifašistický průvod, který triumfálně obešel městem. Neonacisté se ke konci ještě jednou pokusili provokovat, okamžiě byli policisty umlčeni. Stejně byli umlčeni v městě Wojerecy (Hoyerswerda) kde proběhlo setkání mládeže PDS. Neonacistů bylo nakonec namísto hlášenách tří tisíc jen pár desíek.
  Neonacistické pochody na podporu Ernsta Zündela byly avizovány i v dalších městech Německa.
  Hrozba "hnědé národní fronty" dokáza nemožné: odhodlání anarchistů a radikálních antifašistů zapojit se do oficiální, do té doby nepřijatelně "zkorumpované" politiky a kandidovat v Bádensku-Württembergsku proti radikální pravici, reprezentované zde spojeneckou frontou NPD, Deutsche Partei, Jungen Nationaldemokraten, DVU, Freiheitliche Initiative Heilbronn a REP, v parlamentních volbách.
  NPD ohlásil na sobotu demonstraci v falckém Frankenthalu k tématu "Násilí na školách". Ohlášení demonstrace NPD v Bingenu nebylo vyhověno. "Aufmarsch" v Budyšíně a Mannheimu byl zakázán též. Neonacisté na internetu verbovali účastníky na demonstraci do Mainzu a východoněmeckého města Hoyerswerda. Přímé přihlášky NPD je ale pro německé soudy a správní orgány zřetelně obtížnější zakázat předem. Právní postavení politické strany poskytne takovýmto přihláškám vůči zákonu zvláštní práva. Svoboda projevu platí v Německu i pro neonacisty.
  Spolkový ústavní soud ale plánovanou demonstraci neonacistů k podpoře "svobody slova", fakticky na podporu popírače holocaustu Ernsta Zündela, zakázal.
  Už to v případě žádosti "Freien Nationalisten Rhein-Neckar" o registraci demonstrace "za svobodu projevu - za svobodu Zündela, Rudolfa, Verbekeho a Irvinga" provedl koncem března správní soud na žádost městské správy v Mannheimu. Shromáždění se mělo konat 8. 4. od 13 do 20 hodin ve centru města. Řečnit měli Jürgen Hans Paul Rieger, Thomas Wulff, Christian Worch, Thorsten Heise, Marcel Wöll a Ralph Tegethoff - vedoucí postavy pravicově extremistické scény.
  Ve spojitosti s demonstrací bylo též zakázáno užití černých a černo-červeno-bílých praporů. Podle správního soudu je shromáždění zakázáno oprávněně, neboť kvůli tématice, s ohledem na jednotlivé řečníky a v této souvislosti zamýšlený průvod s užitím nacistické symboliky odpovídá důvodnému podezření z možnosti spáchání trestných činů. Vůči rozhodnutí správního soudu bylo možno podat stížnost u správního soudního dvoru Bádenska-Württembergska.
  Těžiště neonacistické činnosti v Bádensku-Württembergsku se nachází jednoznačně v okrese Rhein-Neckar. CEnterem je "Aktionsbüro Rhein-Neckar" pod vedením Matthiase Hermanna z Ludwigshafenu a člena NPD Christiana Hehla. To koordinuje lokální sítě různých neonacistických "Kameradschaften " v okrese a náleží s bohatými kontakty na vekou část spektra extrémních nacionalistů k zálohám NPD (Nationaldemokratischen Partei Deutschlands). Dva členové této skupiny jsou na kandidátní listině NPD k volbě do zemského sněmu Porýní-Pfalz. Aktivní je zde i "Bewegung Deutsche Volksgemeinschaft" (BDVG, také "Bildungswerk deutsche Volksgemeinschaft"), "Hammer Skinhead", organizace ze struktury "Blood-and-Honor" či "Občanská iniciativa pro lepší Německo". Tota uskupení podporují i Německou lidovou unii (Deutschen Volksunion - DVU).
  V okrese Bodensee až k hranicím Bádenska (Ulm, Heidenheim) vyvíjí aktivity poměrně nová neonacistická koalice "Freien Widerstands Süddeutschlands", "Autonomen Nationalisten" ve spojení s různými "Kameradschaften". Německý Úřad pro ochranu ústavy (kontrarozvědka) hovoří o 1000 militantních aktivistech neonacistické scény v této spolkové zemi.
  V Mannheimu kvůli neonacistickým aktivitám začala vysílat rozhlasová stanice - svobodné nekomerční rádio bermuda.funk na frekvenci 107,45 MHz , na manneimské regionální vlně 89,6 MHz a v Heidelbergu na frekvenci 105,4 MHz. K protiaktiviám vybízí pod hesly "Wir über uns". Heslo "Nicht verwerten. Nicht verdrängen. Nicht verleugnen. - Mit Deutschland endgültig brechen" použil pak i anarchopunkový chAosKanal.NET.
  Budyšín, město na Sprévě. Město s několika názvy v několika jazycích - do roku 1868 Budissin, německy Bautzen, polsky Budziszyn, hornosrbsky Budyšin, dolnosrbsky Budyšyn, česky Budyšín. Kolik názvů, tolik různých historických příběhů. Jedno z "hlavních" měst srbské Lužice. Místo spjaté s českým národním obrozením, pražským Lužickosrbským seminářem a Hórnikovou knihovnou.
  Nestalo se městem "hnědé jednoty". Zůstalo tak pestré, jak si to jeho obyvatelé přáli. Hrozba neonacismu přiměla všechny politické frakce k vyjádření solidarity a odpovědnosti za budoucnost - svou i celého Německa. A to je dobrá zpráva.