text: Vývoj klinických symptomů svědčících o poruchách oběhu v bazénu vertebrální tepny se může vyvíjet podle „loupežného mechanismu“. Syndrom subclaviánské loupeže se vyvíjí se stenózou subclaviánské tepny do místa výboje vertebrální tepny. Výsledkem je, že během práce stejnojmenné horní končetiny se zvyšuje průtok krve ve svalech, který v důsledku nedostatečného zásobování krví začíná spotřebovávat krev z kaluže stejné obratlové tepny, a klinicky se to projevuje selháním oběhu v obratlovém vaskulárním bazénu..
  Poruchy oběhu v bazénu vnitřní krční tepny (mrtvice). Vnitřní krční tepna vstupuje do lebeční dutiny, nachází se na boku tureckého sedla a dělí se na konečné větve: okružní tepnu, přední a střední mozkovou tepnu.
  Porušení krevního oběhu v povodí vnitřní krční tepny, s bezpečností kolaterálů a dostatečným krevním tlakem, jsou často asymptomatické. Klinicky jsou poruchy v tomto souboru často přechodné a projevují se hemiparézou s převahou v ruce, jsou zaznamenány přechodné poruchy řeči, zhoršená citlivost s dysestézií ve formě znecitlivění atd. Rozlišovací je přechodné poškození zraku ipsilaterálního oka. Jsou také možné různé kombinace klinických projevů, které závisí na prevalenci a lokalizaci procesu a projevují se různými kombinacemi poruch oběhu v souboru tepen, které tvoří kruh Willise na stejné straně..
  Střední mozková tepna. Je to největší větev vnitřní krční tepny (obr. 3). Nejčastější jsou poruchy oběhu v povodí střední mozkové tepny. To je způsobeno velkou oblastí mozku, která je zásobována touto tepnou: tato tepna, která se nachází v Sylvianském sulku, vydává větve, které zásobují téměř celý konvexní povrch mozku. Výsledkem je, že promítací motor, citlivé oblasti mozku, jakož i oblasti mozku odpovědné za řeč, vstupují do zóny zásobování krví této tepny..
  Větve zásobující subkortikální formace mozku a vnitřní kapsle se odchylují od střední mozkové tepny v pravém úhlu.
  Klinika poruch oběhu v povodí střední mozkové tepny: s poškozením dominantní hemisféry, kontralaterální hemiparézou (zejména rukou a tváří) je zaznamenána hemihypestézie, v prvních dnech dochází ke snížení svalového tonusu a reflexů šlach, navzdory přítomnosti Babinského příznaku. Možné vazomotorické a trofické poruchy, které jsou spojeny s poškozením vegetativních vláken. Je možné narušení řeči, které se s výraznou lézí projevuje totální afázií, z jiných poruch vyšších kortikálních funkcí je možný výskyt agraphie, alexia, apraxie.
  S porážkou dominantní hemisféry, spolu s podobnými motorickými a smyslovými poruchami (kontralaterální hemiparéza, hemihypestézie), se vyvíjí anosognosie, což je porušení schématu těla. Ve stadiu rekonvalescence je zaznamenána hemiplegická chůze nebo držení těla podle Wernicke-Manna: „ruka se ptá, nožní seče“, což je spojeno se specifickým rozložením svalového tonusu v postižených končetinách. V tomto případě je horní končetina ohnutá na loket a zápěstí, kloubem je ruka, prsty sevřeny v pěst.