text: Pavel Nováček Letem pestrobarevným světem 7 Evropa - PDF
  Pavel Nováček Letem pestrobarevným světem 7 Evropa
  Download "Pavel Nováček Letem pestrobarevným světem 7 Evropa"
  1 7 EVROPA
  2 Evropa má rozlohu přibližně 10 milionů km 2 a je velikostí srovnatelná s trvale neobývaným a prakticky neobyvatelným kontinentem Antarktidou (14 milionů km 2 ). V Evropě, tedy na území rozkládajícím se od Atlantiku po Ural, žije 731 milionů obyvatel v 50 nezávislých státech. Ve východním Středomoří, na hranici mezi Evropou, Asií a Afrikou se zrodily ve starověku slavné civilizace: minojská (v oblasti Egejských ostrovů, vznikla před lety) a helénská (vznikla před lety). Za helénskou civilizací následovala západní civilizace (vznikla v oblasti západní Evropy před rokem 700 našeho letopočtu) a pravoslavná civilizace (oblast Anatolie v dnešním Turecku před rokem 700 našeho letopočtu a později, kolem roku našeho letopočtu, také evropská část Ruska). V 8. století před naším letopočtem byl na Apeninském poloostrově založen starověký Řím, který postupně expandoval a vytvořil tehdy nejmocnější jednotnou římskou říši (imperium sine fine říši bez hranic), která se na vrcholu své moci rozpínala podél Středozemního moře, směrem na severozápad, až do Galie a velké části Británie a směrem na východ do oblasti Černého moře. Římská, resp. Západořímská říše, zanikla v roce 476. Od té doby byla civilizace ovlivňována šířícím se křesťanstvím. Stoupenci křesťanství byli pronásledováni až do roku 313, kdy císař Konstantin I. vydáním Ediktu milánského právně uznal křesťanskou církev, která hlásala víru v jediného Boha a učení Ježíše Krista, ale přinášela také nové způsoby kultivace půdy, zakládání a správy sídel (známé je heslo nejstaršího mnišského řádu, Řádu svatého Benedikta, modli se a pracuj ). Evropa tedy stojí na odkazu dřívějších civilizací, resp. na základech křesťanství (a také židovství, ze kterého křesťanství vychází), řecké filozofie a římského práva. Velkým problémem Evropy může do budoucna být fakt, že se postupně křesťanství vzdává a prosazuje tzv. sekulární humanismus, kdy člověk je sám sobě tvůrcem pravidel a norem chování. Toto vakuum by mohlo být zaplněno něčím, co se nám nebude líbit. Od doby Římské říše už v Evropě další srovnatelně silná a významná říše nevznikla. A je to nejspíše dobře, protože rozmanitost je to, co pohání přírodní, ale stejně tak kulturní a společenský vývoj kupředu. V 18. století se v Anglii a poté v celé Evropě prosadil způsob rozvoje, který nazýváme industrializací. Jedná se o rozvoj založený na vědě a technice a na nekonečném zdroji levné energie, fosilních palivech. Evropa postupně ovládla téměř celý svět a její vojenské síle nikdo nedokázal dlouhodobě vzdorovat. Británie tak nevytvořila jako Římané v Evropě říši bez hranic, ale vybudovala ve světě impérium, říši, nad níž slunce nezapadá. Podobně další území (i když menší rozsahem) ovládla Francie, Španělsko, Portugalsko, Holandsko, Belgie, Itálie či Německo. Přelom 19. a 20. století je plný optimistických očekávání a zdá se, že díky vědě a technice je vybudování ráje na zemi již na dosah. Pak ale přichází kruté vystřízlivění první světová válka. Lidé nejen že se zabíjejí, zabíjejí se neosobně, hromadně, průmyslově. Jsou vynalezeny kulomety, tanky, chemické bojové plyny, které jsou používány ve velkém. Od konce první světové války pak uplyne dvacet let a Evropa hoří v ještě strašidelnějším konfliktu, který za sebou zanechá 50 milionů mrtvých (v první světové válce to bylo 15 milionů padlých). Centrum ekonomického i civilizačního vývoje se z Evropy přesouvá do Severní Ameriky. V rozvojových zemích Afriky a Asie ztrácí bílý muž postavení nositele pokroku a neotřesitelné autority, sáhiba (v arabském prostředí má slovo sáhib význam pána, velitele, v indickém prostředí se jedná o obecné zdvořilé oslovení). Evropa sama je po 2. světové válce navíc rozdělena na 40 let tzv. železnou oponou na část západní a východní. To se změní až na přelomu 80. a 90. let 20. století. Začíná nová éra, bez komunistických totalitních režimů, které samy byly vazaly ruského komunistického impéria (Sovětského svazu). Ani období přelomu 20. a 21. století však není jednoduché. Jako by Evropa ztratila vnitřní motor, svoji vizi, evropský sen, o který by stálo za to usilovat a za kterým jít. Evropané jsou po materiální stránce vesměs blahobytní, ale řečeno biblicky, naše srdce ztučněla. Není třeba kvůli tomu zoufat, ale bylo by naivní se domnívat, že 21. století bude procházkou rajskou zahradou. Bylo by to podobně naivní a dětinské, jako představy našich předků na přelomu 19. a 20. století. 21. století přinese Evropě, Evropanům i celému světu jistě hodně krásného, ale přinese také problémy a výzvy hloubky a rozsahu, jaký si nejspíše ani nedokážeme představit. V takových těžkých obdobích se však objeví velké osobnosti, odvážní a moudří muži a ženy, rytíři dobré naděje, kteří dají evropské civilizaci nový smysl a cíl
  3 7.1 Západní Evropa Evropa je nám důvěrně známý svět. Vyznačuje se přírodní, historickou a kulturní rozmanitostí. Je nám k dispozici, máme-li touhu ji poznávat. Všude se dá dojet levně vlakem nebo autobusem, takže peníze nejsou zásadní bariérou pro cestování. Je oproti mnohým jiným regionům bezpečná, a když jste na cestách v nouzi, najdete pomoc a zastání. Zkrátka jsme tu doma a buďme za takový domov vděční. V Evropě jsou místa notoricky známá i méně známá. Některá z těch nejzajímavějších si jen letmo ukážeme. Pokud by to někomu bylo málo, udělá nejlépe, když vezme batoh a vyrazí na cestu. V antice bylo centrem civilizačního vývoje Středomoří. Po rozpadu Římské říše se posouvalo postupně do západní, střední a severní Evropy Také v novodobé historii, když východní a většina střední Evropy spadla pod tuhou nadvládu Moskvy, byla za Evropu považována jen její západní, svobodná část. Symbolem Paříže a celé Francie, která dala světu volnost, rovnost, bratrství (liberté, égalité, fraternité), je Eiffelova věž. V roce 1889, když byla u příležitosti stého výročí Velké francouzské revoluce a Světové výstavy dokončena a otevřena, ji mnoho lidí považovalo za ocelové monstrum. Zvykli jsme si však a dnes si Pařížané ani turisté město bez Eiffelovky neumí představit. Památky na středověk a postupné vytváření západní civilizace. Starobylé město Avignon v Provenci na jihu Francie. V letech bylo sídlem papežů, nucených opustit Řím, a poté také sídlem tzv. vzdoropapežů. Na snímcích vidíme Papežský palác a Avignonský most
  4 Carcassonne, jedno z nejzachovalejších pevnostních měst v Evropě. Místo bylo osídleno již od 6. století před naším letopočtem, kdy se zde usadili Keltové. V podhůří Pyrenejí leží malé, ale světoznámé město Lurdy. V roce 1858 zde měla mladá prostá dívka Bernadetta Soubirousová mariánské zjevení a od té doby se tu občas odehrávají zázračná uzdravení. Proto jsou Lurdy jedním z nejvýznamnějších poutních míst na světě. Město nad Seinou, Paříž. Hlavní město hrdé Francie, která byla kdysi velmocí, ale už není. Ráda by jí opět byla, ale časy se mění
  5 Vstup do Louvru, jednoho z největších muzeí na světě. Je to bývalé sídlo francouzských králů. Skleněná Pyramida v Louvru byla dokončena až v roce 1989, při příležitosti 200. výročí Velké francouzské revoluce. Součástí Francie je nádherný středomořský ostrov, Korsika. Rozlohou odpovídá velikosti přibližně Jihomoravského kraje (má km 2 ). Žije zde kolem obyvatel. Ostrov je známý pro své pláže a čisté moře (má pobřeží dlouhé 1047 kilometrů), ale nabízí mnohem víc
  7 Nejvyšší hora Korsiky se nazývá Monte Cinto. Vypíná se do výše 2710 metrů a za dobrého počasí je pro člověka celkem snadno přístupná. Hlavní město Ajacio na Korsice je místem narození Napoleona Bonaparte, na kterého jsou domorodci patřičně hrdí. Město Corte bývá považováno za neoficiální hlavní město Korsiky. Zde se nachází centrum národního patriotismu Korsičanů. Tady byla v roce 1731 sepsána první demokratická ústava v novověké Evropě. A zde otec korsického národa, Pascal Paoli, vytvořil první demokratickou vládu. Citadela v Corte je dominantou města
  8 Svérázná, poněkud zastaralá kanalizace. V Calvi se údajně narodil Kryštof Kolumbus, alespoň místní lidé jsou o tom přesvědčeni. Byl samozřejmě janovský občan, ale místo jeho narození není dodnes vyjasněné. V archeologické lokalitě Filitosa stojí za pozornost starodávné menhiry. Lidé žili v této oblasti v jeskyních již před 5300 lety. Les Calanches jsou skalní formace, které se tyčí více než 400 metrů nad mořem. Spisovatel Guy de Maupassant, který navštívil toto místo v roce 1880, přirovnal přírodní útvary k pohádkovým bytostem, které působením kouzelné moci zkameněly. Mnoho Korsičanů by se od Francie rádo odtrhlo, ale to vláda v Paříži nehodlá dopustit ani náhodou. To je také pádný důvod, proč je zde ve městě Calvi umístěna slavná Cizinecká legie. Vojáci však kromě výcviku vykonávají pro ostrov nebezpečnou, ale nesmírně užitečnou práci. Pomáhají při hašení lesních požárů. Znal jsem se kdysi s člověkem, který sloužil v Cizinecké legii a říkal mi, že hasit lesní požár v letních vedrech byly strašné galeje, horší než vojenský výcvik i bojové operace, kterých se účastnil v Africe. Stará antická cesta v oblasti Les Calanches
  9 Ze severu na jih se táhne napříč ostrovem horský hřeben, který dobrý turista může za tři týdny přejít po tzv. trase GR 20. Málokdo se však rozhodne pro zdolání celé trasy. I na takovéto ukazatele směru můžete narazit. Zlaté české značení turistických cest! Městečko Bonifacio, trvale obydleno pouhými třemi tisíci obyvateli, zaplavují v létě turisté, aby si vychutnali jeho krásu a malebnost. Leží na vrcholu strmého útesu. Na druhé straně se zrcadlí zátoka, která představuje dokonalý přístav. Celá Korsika je poseta malebnými městečky s úzkými uličkami, které se šplhají po příkrých svazích korsických kopců a hor
  10 Úzké uličky poskytují vždy nějaký dostupný stín a během letních měsíců je v nich překvapivě snesitelné klima. Korsičané umírali často mladí nejen kvůli těžké a namáhavé práci, ale také kvůli krevní mstě. Pozůstalí pak budovali zesnulým na jejich poměry a možnosti neúměrně nákladné hrobky. Odtud už je to přes moře jen co by kamenem dohodil na Sardinii. Sardinie má prý nádherné pláže, ale určitě nemá tak rozmanitou přírodu, jako Korsika. Pláž Rondinara na jihovýchodě ostrova patří k nejkrásnějším a také k nejvyhledávanějším. Doporučuji návštěvu mimo hlavní turistickou sezónu. Z Bonifacia je možné podniknout šestikilometrovou vycházku k majáku Pertusato na jižním cípu ostrova. Ráno jsme se šli vykoupat a co nevidíme předstihly nás místní krávy. Vzpomněl jsem si na úryvek budovatelské básně: Krávy mají po dřině, dobře je jim v kravíně. Zde po náročné pastvě nejspíše chodí relaxovat na pláž
  11 U východního pobřeží, u městečka Zonza, nelze vynechat návštěvu průsmyku Col de Bavella (1218 metrů nad mořem). Proti nebi se do výše přes 1600 metrů tyčí ostré žulové špice. Patří k oblíbeným místům horolezců, ale na své si rozhodně přijdou i obyčejní turisté. Někteří Korsičané si s péčí o dům moc hlavu nelámou. Občas domy vypadají omšele, střecha také již není, co bývala. Ale to nevadí, protože se bydlí v přední části domu. Do poloviny domu může pršet, ale televizní satelit za komínem být prostě musí. Na pobřeží ostrova jsou občas k vidění tyto strážní věže, které varovaly před vetřelci z moře. Věže byly stavěny jako malá pevnost, takže vojenská posádka se dokázala dlouho bránit i výrazné početní převaze. Krajina na severozápadním pobřeží ostrova, poblíž Saint-Florent. Snad nejkrásnější jsou na Korsice západy slunce. Navštívil jsem tento ostrov až ve svých téměř padesáti letech a tušil jsem, že je hezký. Skutečnost však předčila moje očekávání. A tuto až exotickou krásu máme prakticky za rohem. Stačí jet dvanáct hodin po dálnici do italského Livorna, zde se nalodit na trajekt a za další čtyři hodiny jste na místě
  13 Z Francie přeplujeme lodí Calaiskou úžinu a vítá nás stará dobrá Anglie svými doverskými útesy. Úžina, která dělí Velkou Británii od kontinentální Evropy, je v nejužším místě jen 33 kilometrů široká a vznikla nejspíše erozí. Katedrála sv. Pavla v dnešní podobě je již čtvrtá v pořadí. První katedrála byla postavena Sasy ze dřeva. Byla zničena požárem v roce 675, pak obnovena a poté vydrancována Vikingy. Poté byla postavena druhá katedrála, tentokrát z kamene. Třetí katedrálu vybudovali Normané poté, co předchozí byla v roce 1087 zničena požárem. Práce trvaly přes 200 let. V roce 1136 rozestavěný chrám opět zničil požár, ale roku 1314 byla velkolepá stavba dokončena. V 16. století katedrála chátrala, za vlády Jindřicha VIII. a Edwarda VI. byla poničena výzdoba interiéru. Katedrálu pak zničil zejména Velký požár Londýna v roce V roce 1675 byly zahájeny práce na čtvrté katedrále a ta byla dokončena v dnešní podobě roku Anglický venkov. Typické jsou pozemky pravidelných tvarů. Protože je vše ohraničené ploty nebo zídkami, nelze se tu volně toulat krajinou, jako u nás. Tower Bridge, jeden ze symbolů Londýna, je zvedací most přes řeku Temži. Má rozpětí 244 metrů a otevřen byl v roce Hned vedle stojí pevnost Tower of London, resp. Palác a pevnost Jejího Veličenstva. Jako palác používal Tower naposledy král Jakub I. ( ). Poslední vězeň, který pobýval v Toweru, byl za 2. světové války německý nacistický politik Rudolf Hess. Střídání stráží u Buckinghamského paláce. Palác je oficiálním londýnským sídlem britského panovníka (nyní je tedy rezidencí královny Alžběty II.)
  14 Hyde Park představuje jeden z největších parků v Londýně. Jeho součástí je Speaker s Corner, což je prostranství, kde si můžete říkat, co chcete (pokud někoho hrubě a sprostě neurážíte) a můžete debatovat na jakékoliv téma. Třicet kilometrů od Londýna se nachází Windsor druhý největší doposud obývaný hrad na světě. Je jednou z oficiálních rezidencí britské královské rodiny. Univerzita v Oxfordu je nejstarší univerzitou v anglicky mluvících zemích a jednou z nejslavnějších na světě. První zmínky pocházejí již ze 12. století. Nizozemsko, Belgie a Lucembursko spolu vytvořily v roce 1948 celní unii, přeměněnou později na hospodářskou unii. Toto volné společenství známe pod názvem Benelux. Nizozemsko je nízko položené území, asi třetina státu leží pod úrovní hladiny moře. Je protkáno sítí vodních kanálů
  15 Holanďané, na rozdíl od Čechů, mají přístup k moři. Kdysi byli námořní velmocí, vlastnili kolonie. Tato otevřenost světu možná utvářela i jejich mentalitu, stejně jako naši mentalitu utvářela uzavřená česká kotlina. Další symbol země jízdní kolo. V rovinatém Nizozemsku žije téměř 17 milionů obyvatel a je zde stejný počet kol. Automobilů vlastní Holanďané přibližně sedm milionů, navíc mají skvěle rozvinutou hromadnou veřejnou dopravu. Bicykl je perfektní dopravní prostředek na krátké vzdálenosti, zejména v rovinách. Má jednu obrovskou výhodu neprodukuje skleníkové plyny. V Bruselu se konala první velká světová výstava po druhé světové válce, EXPO Jejím symbolem se stalo Atomium, 110 metrů vysoký model atomu. V Belgii, stejně jako i jinde na světě, to občas se zkrášlením přírody přeženou. Jakoby i v těchto člověkem deformovaných stromech se projevovala naše podvědomá touha přírodu zkrotit, podmanit, sestříhat do pravidelných tvarů. Jeden ze symbolů Nizozemska větrný mlýn. Jejich moderní obdobou jsou větrné elektrárny v západní Evropě rychle se rozvíjející obnovitelný zdroj energie
  16 7.2 Alpské země Jestli jsem měl někde výrazný pocit, že lidé pečují o krajinu a váží si jí, pak to bylo ve Švýcarsku. Tento snímek pro mne představuje příklad vyvážené podhorské krajiny. Nejznámějším symbolem Švýcarska je 4478 metrů vysoký Matterhorn. Pravděpodobně se zde začínají projevovat globální klimatické změny. Ve výšce 3500 metrů taje permafrost (trvale zmrzlá půda), což způsobuje sesuvy hornin. Proto bývá tato hora stále častěji uzavřena pro horolezecké výstupy. Ledovce v Alpách tají, a nejen tam. Místo, kde při focení stojím, pokrýval ještě před několika desetiletími ledovec. Dnes je o několik set metrů dále. Černobílý snímek ukazuje, jak ledovec v letech rostl, od té doby prakticky neustále ustupuje. Pohled na psa záchranáře se soudkem rumu vždyčky potěší, i když tentokrát jde jen o turistickou atrakci
  17 Když byly hranice za komunistického režimu uzavřeny, jezdili čeští a moravští milovníci vysokých hor především do Tater na Slovensko. Jenže hlavní hřeben Vysokých Tater má délku 26 kilometrů, Alpy se táhnou do délky 1200 kilometrů a rozprostírají se na km 2. Do Alp tedy lze jezdit celý život a stejně nemáte šanci poznat je tak důvěrně, jako slovenské hory. Na druhou stranu, máte stále co objevovat
  18 Ženeva je oblíbeným sídlem mezinárodních organizací (např. Světová zdravotnická organizce a další agentury OSN, Mezinárodní červený kříž). V roce 2008 se zde konalo mistrovství Evropy ve fotbale. Městu dodává na kráse a atraktivitě Ženevské jezero, za dobré viditelnosti lze pozorovat věčně bílou horu Mont Blanc (4810 metrů nad mořem). Mont Blanc je považován za nejvyšší vrchol Evropy. Protože však neexistuje jednoznačná shoda, kudy probíhá hranice mezi Evropou a Asií, nárokuje si tento primát i kavkazský Elbrus (5642 metrů nad mořem). Německo je alpská země, ale zároveň patří do střední i západní Evropy. Německo bylo a stále ještě je společně s Francií motorem sjednocování Evropy. Zůstane asi záhadou, jak tak vyspělý a kulturní národ mohl propadnout nacistickému šílenství a způsobit za druhé světové války tolik bolesti druhým i sobě. Německo i hlavní město Berlín byly na více než 40 let po válce rozděleny na západní část a východní (komunisty ovládanou) část. V západním Berlíně po celé období studené války připomínal důsledky 2. světové války tento rozbořený kostel (Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche). Symbolem železné opony a rozdělené Evropy se stala Berlínská zeď. Tyto záběry pocházejí z roku Pokud už zavítáte do Švýcarska, nezapomeňte navštívit Lucern. Již od roku 750 zde stál Benediktinský klášter (benediktinům je přisuzován velký význam při šíření křesťanství a obecně civilizace ze Středomoří na sever po rozpadu Římské říše v roce 476). Město bylo založeno v roce Snímek zachycuje známý Kaplový most s Vodní věží. Most je celý dřevěný, měří 170 metrů na délku a stojí zde od roku V roce 1993 byla většina mostu zničena při požáru, poté byl opět rychle renovován. Most i Vodní věž tvořily součást městských hradeb
  19 Ve východní části Berlína bylo okolí Berlínské zdi tristní vysídlené a rozpadající se domy. Takto nás matka komunistická strana chránila, abychom nemohli hlasovat takzvaně nohama, tedy utéci na Západ. Dnes jsou rány po válce (alespoň ty hmotné) dávno zaceleny a německá města vzkvétají. Na snímku vidíme Frankfurt nad Mohanem. Možná nejekologičtějším městem nejen Německa, ale celé Evropy, je město Freiburg, nedaleko švýcarských a francouzských hranic. Žije tu více než 200 tisíc obyvatel. Nachází se zde jedna z nejstarších evropských univerzit, která byla založena již v roce Zdrojem rozpaků mezi místními obyvateli je jedno z partnerských měst iránský Isfahán
  20 Za velmi zajímavou část města považuji čtvrť Vauban, která byla navržena jako udržitelné město. Výstavba začala v polovině 90. let 20. století v místě bývalé francouzské vojenské základny a byla dokončena v roce Poté se sem přestěhovaly dva tisíce obyvatel. Dnes čtvrť obývá pět tisíc obyvatel a spousta dalších zájemců by se chtěla přistěhovat, ale není už místo. Vjezd osobním automobilem je prakticky vyloučen a to i pro místní (ti auto nemají, nebo je nechávají ve vícepodlažních garážích na okraji čtvrti). Domy jsou výborně zatepleny, většina energie pochází z obnovitelných zdrojů. Zeleň se nachází všude, kde to je jen trochu možné, včetně prostoru mezi tramvajovými kolejemi. Čtvrť je utopena v zeleni, důsledně se zde třídí a recykluje odpad. Tento dům vypadá naprosto obyčejně, ale byl ve Vaubanu prvním, který se stal energeticky na okolí prakticky nezávislým. Je výborně zateplený, elektrickou energii dodávají solární panely umístěné na střeše. Je zajímavé, že první impuls k vybudování alternativního ekologického bydlení přišel od komunity, která připomíná hnutí hippies z 60. let 20. století. Dodnes si přímo v centru Vaubanu žijí svým životem, obvykle v pojízdných karavanech, ale zdá se, že nikomu ze spořádaných občanů v okolí to nijak zásadně nevadí
  21 Rakousko je nám důvěrně známou a blízkou zemí, vždyť jsme dlouho byli součástí Rakouska-Uherska. Do impéria patřil i tyrolský Brixen, který známe z čítanek, protože zde od prosince 1851 do května 1855 žil Karel Havlíček Borovský v poměrně komfortním vyhnanství (měl zde pronajatý domek s altánkem, rodina za ním přijela na náklady policejního ředitelství). Po 2. světové válce byl Brixen anektován Itálií. Také v Rakousku velkou část území představují Alpy. Čeští turisté je využívají především v zimě. Přírodní podmínky i nabídka služeb se těm rakouským prostě nemůže rovnat a cenové rozdíly se pomalu vyrovnávají. Jen 70 km jihozápadně od Vídně se nachází pohoří Rax, které tvoří vysoko zdvižená vápencová náhorní plošina se strmými okraji. Jedná se o ideální místo pro krátkou (víkendovou) letní turistiku, kde si můžete vyzkoušet i lezení po ferátách (dobře zajištěných cestách na hranici horolezeckého terénu). Zásahy našich předků do krajiny bývaly často velmi zdařilé a přetrvaly po celá staletí, například vybudování soustavy rybníků v jižních Čechách. V Rakousku jsem měl podobný pocit při návštěvě Mozartova rodného města Salzburgu a jeho okolí. Na obrázku vidíme salzburgský zámek, který mají dlouhodobě pronajatý Američané a sídlí zde jejich známá vzdělávací instituce Salzburg Global Seminar. V pozadí lze spatřit mohutný hradní komplex Hohensalzburg
  22 Moje první zkušenost se Slovinskem byla poněkud netradiční. Po třech nezdařených pokusech o získání tzv. devizového příslibu v době studentských let, který by mi umožnil vyjet na Západ, jsme s partou přátel konečně, v roce 1987, dostali první povolení vyjet na polozápad, do Jugoslávie. Naše cesta mířila do hor, do sedla Vršič v Julských Alpách. Jakmile jsme přijeli, padla mlha a pršelo čtyři dny. Ty jsme strávili vařením a nicneděláním v bunkru z 1. světové války. Pak jsme to vzdali a odjeli na Velebit (pohoří na dnešním území Chorvatska). V duchu jsem si říkal, že takto jsem si svoji první a možná poslední cestu na Západ nepředstavoval (nikdo netušil, že komunistický režim za dva roky padne). To jsem mohl rovnou strávit dovolenou doma ve sklepě a ještě bych ušetřil za cestu. Temná stránka rakouské, ale také obecně lidské minulosti koncentrační tábory. Vymyká se lidskému rozumu, co vše je schopen člověk provést druhému člověku. Máme v sobě schopnost stát se během svého pozemského života téměř anděly, ale stejně tak máme schopnost stát se bestiemi. Koncentrační tábory nám připomínají, kromě jiného, že zlo existuje. Asi 20 km východně od Lince se nachází bývalý koncentrační tábor Mauthausen. Nejdříve šlo o jediný tábor, pak se postupně rozšířil na komplex čtyř hlavních táborů a více než padesát pobočných táborů, kde byli vězni využíváni k nuceným pracem. V lednu 1945 zde pracovalo asi vězňů. Odhady celkového počtu obětí se pohybují v rozmezí lidí. Na jihu Rakouska tvoří Karavanky společně se Savinjskými Alpami 120 kilometrů dlouhou hranici mezi Rakouskem a Slovinskem. Dříve tu procházela řada důležitých obchodních cest, dnes spojují rakouský Villach a slovinskou Jesenici dálniční a železniční tunely. Toto vápencové pohoří s vrcholy kolem 2000 metrů nad mořem a krásnými výhledy je ideální pro letní vysokohorskou turistiku. Slovinsko leží geograficky na rozhraní střední a jihovýchodní Evropy, což se projevilo i v jeho historii. Od konce 1. světové války až do roku 1991 bylo součástí Jugoslávie, ale historicky a psychologicky má určitě blíže k Rakousku a severní Itálii
  24 7.3 Severské země Je zajímavé, že všechny země severní Evropy patří mezi nejvyspělejší státy světa. Navíc je tam ve srovnání s jižními státy velmi nízká korupce a vysoká míra sociálního kapitálu, tedy zjednodušeně řečeno, důvěry mezi lidmi. Lidé v těchto zemích se vyznačují vysokou ochotou být solidární mezi sebou i vůči tzv. rozvojovým zemím. Mezi nejštědřejší poskytovatele pomoci patří Norsko, Švédsko a Dánsko. Společně s Holandskem a Lucemburskem to jsou státy, jejichž výdaje na rozvojovou spolupráci dlouhodobě převyšují 0,7 % hrubého domácího produktu. Považuji za pozoruhodné, že v těchto zemích s nejtvrdšími klimatickými a obecně přírodními podmínkami se rozvinuly a prosperují tak vyspělé společnosti. Oslo, příjemné šestisettisícové město, leží přibližně na šedesáté rovnoběžce severní šířky. Okolní moře hraje roli při vyrovnávání teplotních rozdílů během celého roku. V minulosti zajišťovalo spojení se světem. Nejen horami živ je člověk během dovolené. Pod Julskými Alpami je příjemné navštívit jezero Bled s ostrovem Blejski otok (kde se nachází poutní kostel Panny Marie se staroslovanským hřbitovem) a občas nějaký ten zámek, hrad, či jinou historickou památku
  25 Vikingové byli vynikající mořeplavci a to jim v minulosti umožnilo podnikat četné výboje do jiných zemí. Osídlili na čas Grónsko a dostali se dokonce až do Severní Ameriky, i když tam se dlouhodobě neudrželi. Na snímku vidíme vikingskou loď v muzeu Vikingskipshuset. Známou atrakci představuje v Oslu Vigelandův park soch, kde bylo na ploše 32 hektarů nainstalováno 212 bronzových a žulových soch Gustava Vigelanda. V nejvyšším bodě parku je umístěn Monolit, který se vypíná do výše 14,1 metrů a ztvárňuje 121 lidských postav stoupajících postupně v koloběhu života k obloze, což symbolizuje lidskou touhu po duchovních věcech a přiblížení se spáse. Práce na monolitu trvaly třem sochařům necelých 15 let, od roku 1929 do roku Hrad Akershus v Oslu pochází z počátku 14. století. Žulový blok, který ční do výšky 604 metrů nad hladinou Lysefjordu, nese název Prekestolen (Kazatelna). Jedná se o jednu z nejnavštěvovanějších přírodních lokalit v Norsku
  26 Norsko, to jsou především překrásné přírodní scenérie (tedy pokud neprší a není mlha). Tyto záběry byly pořízeny během výstupu na Galdhöpiggen, nejvyšší horu Norska (2469 metrů). Vodopád Tvinnefoss. Další z mnoha vodopádů, na které po cestě Norskem narazíte. Stačí jenom jet po silnici, dívat se kolem sebe a o zážitky nebude nouze.
  27 Ledovec Supphellebreen v národním parku Jostedalsbreen. Nejpopulárnější a asi i nejkrásnější pěší túra v Norsku je po hřebeni Besseggen v národním parku Jotunheimen. Během tří letních měsíců, kdy je schůdná, jí projde 30 tisíc turistů. Stojí rozhodně za to. Tmavomodré jezero se jmenuje Bessvatnet, o pět set metrů níže leží 18 km dlouhé jezero Gjende, zbarvené do zelena díky ledovcovému siltu, který sem přináší řeka Memuru
  28 V hornatém Norsku se kromě automobilů kupodivu používají v hojné míře jako dopravní prostředek na kratší vzdálenosti kola. Norové jsou především kvůli ložiskům ropy a plynu v Severním moři velmi bohatí, ale na rozdíl od jiných ropných producentů nedávají své bohatství okázale najevo. Žijí poměrně skromně a investují do budoucnosti, např. do podpory vzdělání, nebo do rozvoje dopravní infrastruktury. Bergen je druhé největší město Norska, založeno bylo již v roce Bývá považováno za snad nejdeštivější město Evropy. V průměru zde prší 213 dní v roce. My jsme měli štěstí bylo slunečno a na obloze ani mráček. Druhý den pěšího putování, od chaty Memurubu k chatě Gjendebu
  29 Trondheim, třetí největší město Norska (170 tisíc obyvatel), je považován za bránu severu, protože k polárnímu kruhu to již není daleko. Město bylo založeno v roce 997 králem Olafem Tryggvassonem. Ten přivedl zemi ke křesťanství a v roce 995 nechal v Norsku postavit první kostel. Pro Norsko jsou typické tyto starodávné dřevěné kostely. Hlavní nebezpečí pro ně představoval oheň, který v minulosti mnohokrát tyto krásné stavby změnil během několika hodin ve změť ohořelých trámů, sutin a popela. Čím více jedete na sever, tím jsou stromy zakrslejší, kmeny jsou deformované nepříz- nivými klimatickými podmínkami v zimním období. Za polárním kruhem pak již převažuje tundra, tedy ekosystém bez stromové vegetace, maximálně se zde vyskytnou jen zakrslé formy vrby či břízy. Dominantou města je Nidaroský dóm, nejvelkolepější gotický chrám v Norsku i v celé Skandinávii. Právě v tomto architektonickém skvostu probíhá korunovace norských králů
  30 Národní park Rondane byl založen v roce 1962 jako první norský národní park. Jedná se o horskou oblast ve výšce kolem 1400 metrů nad mořem, přičemž deset vrcholů přesahuje 2000 metrů. Za zmínku stojí, že zde žije sob polární. Klimatické podmínky tu totiž odpovídají díky vysoké nadmořské výšce severnějším oblastem kolem polárního kruhu nebo za ním, proto tu může žít toto nádherné zvíře. Je až neuvěřitelné, že v roce 1994 dokázal maličký Lillehamer (25 tisíc obyvatel) uspořádat zimní olympijské hry a následně i paralympijské hry. Jsou zde vynikající podmínky pro lyžování a snad každý obyvatel města si rád zaběhá po perfektně upravených tratích v okolí v zimě na běžkách, v létě bez nich. Na okraji města leží zajímavý skanzen se 130 historickými budovami, pokrývajícími celou historii Norska, až po 80. léta 20. století. V letních měsících tu získávají brigádu desítky studentů, kteří v dobových krojích vaří, uklízejí, prodávají a vytvářejí tak zdařilou iluzi, jak se v různých historických epochách žilo. Lidé se v minulosti uměli dobře přizpůsobit drsnému klimatu. Například střechy dobře izolovala vrstva hlíny s trvalým travnatým porostem, která bránila úniku tepla zevnitř. A pokud okolí vašeho domu nemůže zkrášlovat zahrada plná květin, je možné si v letních měsících udělat minizahrádku v květináči, přímo za oknem
  31 Švédsko má necelých 10 milionů obyvatel a spoustu místa téměř 450 tisíc km 2. Je to šťastná země. Díky štědré sociální politice (a také díky vysokému progresivnímu zdanění) poskytuje občanům vysoký životní standard. Navíc se jedná o ekologicky čistou zemi. Hlavní město Stockholm patří mezi evropské země se špičkovou kvalitou života. Druhé největší město Göteborg se vyznačuje stejně vysokou životní úrovní jako Stockholm. Žije tu necelý půl milion obyvatel, ale na dvou univerzitách zde studuje studentů. To město omlazuje, dává mu intelektuálnější ráz a kvalitní kulturu. A je to také nezanedbatelným zdrojem příjmů pro místní podnikatele, protože i studenti utrácejí za jídlo, ošacení, ubytování, za knihy, kina, za místní dopravu, Představme si jen, kolik rohlíků každý den sní studentů a řekněme dalších 6000 akademických pracovníků na snídani. Pro pekaře jistě radostné pomyšlení. Velké části města jsou utopeny v zeleni, díky mnoha městským parkům. Připomínka, jak se v minulosti žilo. Ještě před sto lety by asi nikdo nepředpovídal, že tato chudá severská země bude počátkem 21. století patřit ve světě mezi ty nejúspěšnější a nejrozvinutější. Kdo si chce ve Švédsku odpočinout od civilizace, nebo se jí chce nadobro vyhnout, nemá problém. Nekonečné lesy a jezera budou vaším domovem. Čím dále na sever, tím více divočiny.