text: Cívka – Wikipedie
  Další významy jsou uvedeny na stránce Cívka (rozcestník).
  Různé druhy cívek
  Cívka je elektrotechnická součástka používaná v elektrických obvodech:
  k vytvoření magnetického pole elektrického proudu, které se dále využívá k působení magnetickou silou – cívka (s jádrem) slouží jako elektromagnet,
  k indukci elektrického proudu proměnným magnetickým polem – cívka slouží jako induktor (nositel indukčnosti).
  1 Stavba cívky
  2 Druhy cívek
  3 Parametry cívky
  4 Cívka v elektrickém obvodu
  4.1 Elektrotechnická značka
  4.2 Cívka ve stejnosměrném obvodu
  4.3 Cívka ve střídavém obvodu
  4.4 Cívka v kmitavém obvodu
  4.5 Spojování cívek
  4.6 Napětí na cívce
  5 Použití cívky
  Stavba cívky[editovat | editovat zdroj]
  Na tuto kapitolu je přesměrováno heslo Vinutí.
  Cívka se skládá z vodiče navinutého na izolační nosnou kostru. Vinutí může být jednovrstvé nebo vícevrstvé. V případě vícevrstvých vysokofrekvenčních cívek je třeba použít tzv. křížové vinutí, aby se omezila vlastní elektrická kapacita cívky. Navinutý vodič může být i samonosný – bez kostry.
  Vodič v cívce má mít co nejmenší rezistivitu, aby v cívce nedocházelo k velkým tepelným ztrátám. Nejčastěji používaným materiálem je měď.
  Ke zvětšení magnetických vlastností se dovnitř cívky vkládá jádro z magneticky měkké oceli, tzn. z feromagnetické látky s malou remanentní magnetizací. K omezení vzniku vířivých proudů v jádře se jádro skládá z několika vrstev oddělených izolantem nebo z jemných železných částeček spojených izolační hmotou (tzv. železné jádro).
  Druhy cívek[editovat | editovat zdroj]
  Podle rozměrů a tvaru lze rozlišit obyčejnou cívku, solenoid – velmi dlouhá cívka, toroid – cívka stočená do kruhu.
  Cívky lze rozdělit podle frekvence střídavého proudu, pro kterou je určena – nízkofrekvenční cívky a vysokofrekvenční cívky.
  Parametry cívky[editovat | editovat zdroj]
  Geometrické vlastnosti (počet závitů na jednotku délky, délka, obsah průřezu)
  Indukčnost – vyjadřuje velikost magnetického indukčního toku při jednotkovém elektrickém proudu
  Maximální zatížení – největší možný výkon elektrického proudu nepoškozující cívku
  Maximální proud – největší proud, který může procházet cívkou
  Činitel jakosti Q
  Cívka v elektrickém obvodu[editovat | editovat zdroj]
  Elektrotechnická značka[editovat | editovat zdroj]
  Cívka ve stejnosměrném obvodu[editovat | editovat zdroj]
  V obvodu stálého stejnosměrného proudu se cívka projevuje pouze svým elektrickým odporem.
  Kolem cívky se průchodem stejnosměrného proudu vytváří stálé magnetické pole. Magnetický indukční tok závisí přímo úměrně na indukčnosti cívky a velikosti proudu. Indukčnost cívky a tím i magnetické pole je možno zesílit vložením jádra – magnetického obvodu do cívky.
  Cívka ve střídavém obvodu[editovat | editovat zdroj]
  V obvodu střídavého proudu vzniká kolem cívky proměnné magnetické pole, které v cívce indukuje napětí. Indukované napětí působí vždy proti změnám, které je vyvolaly (Lenzův zákon), což má za následek vznik impedance, u cívky nazývané induktance, tj. odpor cívky proti průchodu střídavého proudu. Induktance závisí přímo úměrně na indukčnosti cívky a frekvenci střídavého proudu.
  Cívka rovněž způsobuje fázový posuv střídavého proudu oproti střídavému napětí o π/2 neboli 1/4 periody.
  Proměnného magnetického pole kolem cívky se využívá také v transformátorech při transformaci střídavého elektrického proudu a napětí mezi dvěma obvody. Způsob a velikost transformace ovlivňuje poměr počtu závitů sekundární a primární cívky transformátoru, celková energie transformace je však také výrazně limitována celkovou velikostí a kvalitou magnetického obvodu transformátoru.
  Cívka v kmitavém obvodu[editovat | editovat zdroj]
  Důležitou úlohu hraje cívka u elektromagnetického kmitání (rezonance). To vzniká v obvodu s kondenzátorem a cívkou (LC obvody), kde se periodicky opakuje přeměna elektrické energie na magnetickou a opačně. Frekvence elektromagnetického kmitání závisí mj. také na indukčnosti cívky.
  Spojování cívek[editovat | editovat zdroj]
  Při sériovém zapojení cívek se zvětšuje celková indukčnost:
  L = L 1 + L 2 + . . . {\displaystyle L=L_{1}+L_{2}+...} , (za předpokladu, že se cívky vzájemně nevážou, tedy nemají společný tok).
  Indukčnost dvou sériově řazených cívek se vzájemnou indukčností M = L1,2 = L2,1:
  L = L 1 + L 2 ± 2 M {\displaystyle L=L_{1}+L_{2}\pm 2M} (znaménko volit podle polarity vzájemné vazby).
  Při paralelním zapojení se celková indukčnost zmenšuje:
  1 L = 1 L 1 + 1 L 2 + . . . {\displaystyle {\frac {1}{L}}={\frac {1}{L_{1}}}+{\frac {1}{L_{2}}}+...}
  Napětí na cívce[editovat | editovat zdroj]
  Závislost napětí na cívce na proudu, který jí prochází lze vyjádřit diferenciální rovnicí:
  u L = L d i L d t {\displaystyle u_{L}=L{\frac {\mathrm {d} i_{L}}{\mathrm {d} t}}}
  Použití cívky[editovat | editovat zdroj]
  Cívku lze používat jako samostatnou součástku (elektromagnet, tlumivka) nebo jako součást složeného elektrického zařízení (elektromagnetické relé, transformátor, reproduktor).
  Cívka jako elektromagnet – využívá se magnetická síla magnetického pole kolem cívky v zařízeních jako např.
  vychylovací cívky CRT obrazovek např. ve starých monitorech
  magnetické hlavy v záznamových zařízeních
  deprézské měřící přístroje (galvanometr, ampérmetr, voltmetr, ad.)
  Výhodou elektromagnetu je to, že magnetické pole je dočasné, dá se snadno měnit jeho velikost, příp. směr.
  Cívka jako induktor – využívá se elektrické napětí indukované proměnným magnetickým polem kolem cívky
  tlumivka – cívka působí proti prudkým změnám v elektrickém obvodu (např. zapnutí/vypnutí obvodu, elektrický výboj, ap.). Změny v elektrickém obvodu vyvolávají změnu magnetického pole kolem cívky a následně se v cívce indukuje elektromotorické napětí působící vždy proti změnám, které je vyvolaly.
  transformátor – obsahuje dvě nebo více cívek na společném jádře. Změnou elektrického proudu (střídavým proudem) v jedné cívce se indukuje elektrický proud v druhé cívce, dochází k transformaci proudu a napětí.
  čtecí, mazací a zapisovací hlavičky v pevných discích a páskových mechanikách
  v elektromagnetických oscilačních obvodech – cívka a kondenzátor jsou nezbytné součástky pro vznik elektromagnetických kmitů v obvodu (rezonanční LC obvody).
  Faktor Zdeněk: Transformátory a cívky – vlastnosti materiálů a efektivní návrh transformátorů, BEN - technická literatura, 2002, ISBN 80-86056-49-X
  Faktor Zdeněk: Transformátory a tlumivky pro spínané napájecí zdroje – teorie, příklady návrhu, měření, BEN - technická literatura, 2002, ISBN 80-86056-91-0