text: C. Analýza údajů informačního systému výzkumu a vývoje (IS VaV) - PDF Stažení zdarma
  Download "C. Analýza údajů informačního systému výzkumu a vývoje (IS VaV)"
  1 45 C. Analýza údajů informačního systému výzkumu a vývoje (IS VaV) Informační systém výzkumu a vývoje (IS VaV) je jedním z informačních systémů veřejné správy. Jeho správcem a provozovatelem je Rada pro výzkum a vývoj. Jeho základní struktura, účel a další základní náležitosti jsou stanoveny zákonem č. 13/22 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje. Podrobnosti jsou upraveny nařízením vlády č. 267/22 o informačním systému výzkumu a vývoje. IS VaV má čtyři vzájemně provázané části, kterými jsou centrální evidence projektů VaV (CEP), centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ), rejstřík informací o výsledcích VaV (RIV) a evidence veřejných soutěží ve VaV (VES). Informace z IS VaV byly využity i v analýze VaV, kterou vláda schválila v květnu 22. Tato část předkládané analýzy navazuje na analýzu z loňského roku. Byla doplněna data pro rok 22, některé grafy byly vypuštěny. Grafy s navazujícími komentáři analyzují hlavní parametry dvou základních forem podpory VaV v ČR, tj. účelové podpory projektů VaV a institucionální podpory VaV na vysokých školách, ústavů Akademie věd ČR a výzkumných ústavů odvětvových ministerstev. Tato část analýzy obsahuje 1 grafů: Oborové členění projektů VaV v letech 2 22 Oborové členění projektů VaV v letech 2 22 podle prostředků Počty projektů VaV dle výše účelové podpory v letech 2 22 Věk hlavních řešitelů projektů VaV v letech 2 22 Oborové členění výzkumných záměrů v letech 2 22 podle jejich počtu Oborové členění výzkumných záměrů v letech 2 22 podle prostředků Počty výzkumných záměrů podle výše institucionální podpory v letech 2 22 Věk hlavních řešitelů výzkumných záměrů v letech 2 22 Počet evidovaných výsledků VaV podle druhu výsledku za období 2 22 Počet evidovaných výsledků v letech podle kategorií příjemců a druhu výsledku
  2 46 C.1 Oborové členění projektů VaV v letech 2 22 podle jejich počtu Počet projektů společenské vědy matematika a fyzika chemie vědy o Zemi a životním prostředí biologie lékařství zemědělství technika a inženýrství vojenství Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence projektů (CEP) C.2 Oborové členění projektů VaV v letech 2 22 podle výše prostředků Účelové prostředky (mil. Kč) společenské vědy matematika a fyzika chemie vědy o Zemi a životním prostředí biologie lékařství zemědělství technika a inženýrství vojenství Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence projektů (CEP)
  3 47 (1) Grafy poskytují informace o vývoji počtu projektů v jednotlivých vědních oborech a o výši účelové podpory těchto projektů. Lze z nich odvodit údaje o průměrné podpoře jednoho projektu ve sledovaných oborech a porovnávat tyto údaje s některými zahraničními koncepčními dokumenty o VaV. V EU i v řadě členských zemích se v posledních letech projevují snahy o růst velikosti výzkumných projektů, o vytváření tzv. kritického množství kapacit (lidí, finančních prostředků aj.). Obdobně je zpracován i graf C.4 o výzkumných záměrech. (2) Ve sledovaném období 2 až 22 roste počet projektů v oboru společenských věd a věd o Zemi a životním prostředí. V ostatních oborech počty projektů stagnují nebo klesají. (3) Nejvyšší průměrné velikosti v roce 22 dosahují projekty oboru technika a inženýrství cca 1,5 mil. Kč/projekt. Následují obory biologie a vědy o Zemi a životním prostředí cca 1 mil. Kč/projekt, dále lékařství a chemie cca,85 mil. Kč/projekt. Nejmenší podpory dosahují projekty v oboru společenských věd cca,75 mil. Kč/projekt. (4) Účelová podpora VaV zůstává i nadále rozdrobena do velkého počtu projektů s malou a střední podporou.
  4 48 C.3 Počty projektů VaV dle výše účelové podpory v letech Počet projektů < >1 Velikost projektu (tis. Kč/projekt, rok) Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence projektů (CEP) (1) Graf, který uvádí rozdělení počtu projektů dle výše podpory bez rozlišení oborů, potvrzuje výroky v komentáři k předcházejícímu grafu. V roce 2 nejvíce projektů patřilo do kategorie 25 až 499 tis. Kč roční podpory. V roce 22 se maximum přesunulo do kategorie projektů kategorie vyšší, tj. 5 až 999 tis. Kč roční podpory, ale rozdíly jsou nepatrné. (2) V ostatních kategoriích došlo k mírnému zvýšení počtu projektů s malou podporou a naopak k mírnému snížení počtu projektů s podporou vyšší. Ke zvýšení počtu menších projektů zřejmě přispěly tzv. postdoktorandské granty. Počty projektů kategorie roční podpory vyšší než 1 mil. Kč v podstatě stagnují. (3) Projekty s roční podporou kolem,5 mil. Kč neumožňují vytvoření dostatečných kapacit pro řešení náročnějších vědeckých problematik, a to ani ve společenských vědách. Velká rozdrobenost podpory do velkého počtu malých projektů zatěžuje všechny účastníky procesů přípravy návrhů projektů, jejich hodnocení a výběru, uzavírání smluv, poskytování podpory a hodnocení dosažených výsledků.
  5 49 C.4 Věk hlavních řešitelů projektů VaV v letech Počet projektů Věk řešitelů projektu (členění po 5 letech) Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence projektů (CEP) (1) Dvouvrcholová křivka průměrného věku hlavních řešitelů v roce 2 s maximy 1 74 projektů s věkem hlavního řešitele v rozmezí 46 až 5 let a projektů s věkem řešitele v rozmezí 56 až 6 let se v roce 22 změnila na jednovrcholovou s maximem 1 13 projektů v kategorii 56 až 6 let. Došlo k relativně výraznému poklesu počtu projektů v kategoriích 41 až 45, 46 až 5 a 51 až 55 let. (2) Za příznivé lze označit zvýšení počtu projektů s věkem hlavního řešitele v kategorii 31 až 35 let z 57 v roce 2 na 61 v roce 22. (3) V ostatních věkových kategoriích jsou změny nepodstatné. (4) Z příznivých změn v roce 22 proti roku 21 nelze činit předčasné závěry. Věková struktura i nadále zůstává vážným problémem výzkumné základny v Česku.
  6 5 C.5 Oborové členění výzkumných záměrů v letech 2 22 podle jejich počtu Počet výzkumných záměrů společenské vědy matematika a fyzika chemie vědy o Zemi a životním prostředí biologie lékařství zemědělství technika a inženýrství vojenství Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ) C.6 Oborové členění výzkumných záměrů v letech 2 22 podle výše institucionální podpory Institucionální prostředky (mil. Kč) společenské vědy matematika a fyzika chemie vědy o Zemi a životním prostředí biologie lékařství zemědělství technika a inženýrství vojenství Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ)
  7 51 (1) V oboru vojenství nebyl v roce 2 podporován žádný výzkumný záměr. (2) S výjimkou lékařství celková podpora výzkumných záměrů v ostatních sledovaných oborech vzrostla. Nejvyšší podporu v roce 22 získaly výzkumné záměry v oborech matematika, fyzika (cca 9 mil. Kč/rok), dále v oborech biologie, technika a inženýrství v obou případech cca 75 mil. Kč/rok. (3) Pokud jde o počty výzkumných záměrů, došlo k velmi mírnému zvýšení počtu výzkumných záměrů v oborech chemie a biologie, u většiny ostatních došlo k mírnému poklesu. Nejvyšší počet výzkumných záměrů je v oblasti společenských věd, techniky a inženýrství. (4) Nejvyšší průměrná podpora byla v roce 22 poskytována výzkumným záměrům z oboru biologie (cca 25 mil. Kč/záměr, rok), následovaly záměry z oboru matematika a fyzika (cca 15,8 mil. Kč/záměr, rok) a záměry z oboru technika a inženýrství (cca 1 mil. Kč/záměr, rok). Nejnižší průměrná podpora byla v roce 22 poskytována výzkumným záměrům z oborů lékařství (cca 5 mil. Kč/záměr, rok) a záměrům z oboru společenských věd (cca 4,8 mil. Kč/záměr, rok).
  8 52 C.7 Počty výzkumných záměrů podle výše institucionální podpory Počet výzkumných záměrů do až až až až až až nad 5 Velikost výzkumného záměru (tis. Kč/záměr, rok) Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ) (1) Výzkumné záměry jsou základní formou poskytování institucionální podpory VaV. Instituce (části ústavů, týmy apod.) s roční podporou do 4, resp. 9 tisíc Kč mají řadu jiných možností jak se ucházet o podporu, ale forma výzkumných záměrů pro ně není vhodná. K tomuto závěru dospěla i analýza VaV z roku 22. (2) Je potěšitelné, že i při stabilitě výzkumných záměrů jsou formulovány a schváleny na období 5 let došlo k relativně významným změnám. V průběhu let 2 až 22 došlo k poklesu počtu malých výzkumných záměrů, t.j do 1 resp. do 2,5 mil Kč roční podpory. A na straně druhé došlo ke zvýšení počtu výzkumných záměrů s roční podporou vyšší než 1 mil. Kč. (3) Další koncentraci prostředků zvyšování podpory výzkumných záměrů lze zřejmě očekávat až s novými výzkumnými záměry, které mají být zahájeny od roku 25.
  9 53 C.8 Věk hlavních řešitelů výzkumných záměrů v letech Počet výzkumných záměrů až 3 31 až až 4 41 až až 5 51 až až 6 61 až až 7 71 až 75 nad 75 Věk hlavních řešitelů výzkumného záměru (členění po 5 letech) Zdroj dat: IS VaV, část centrální evidence výzkumných záměrů (CEZ) (1) Graf opakovaně potvrzuje skutečnost, že v Česku je vysoký věkový průměr výzkumných pracovníků. Změny v jednotlivých letech jsou většinou nevýznamné. Vyplývá to z určité stability výzkumných záměrů. Výzkumné záměry jsou formulovány a potvrzeny na období zpravidla pětileté. Změny v osobách hlavních řešitelů nejsou časté. K výraznějšímu posunu došlo v letech 2 až 21 jen z kategorie 41 až 45 let do kategorie 46 až 5 let. (2) Znepokojivá je především ostrost grafu. Převážná část hlavních řešitelů téměř čtvrtina - patří do kategorie 56 až 6 let. I počet hlavních řešitelů starších než 61 let je významný. Hlavní řešitelé mladší než 4 let jsou spíše výjimkou 28 v roce 2, 21 v roce 21 a 14 v roce 22. (3) Věk sice není a nemůže být kriteriem pro výběr hlavních řešitelů výzkumných projektů a výzkumných záměrů, ale situace popsaná diagramy C.4 a C.8 je při znalosti stavu v zahraničí silně znepokojující.
  10 54 C.9 Počet evidovaných výsledků VaV v členění podle druhu výsledku za období Počet výsledků odborná kniha kapitola v knize článek v periodiku patent prototyp, ověřená technologie Druh výsledku Zdroj dat: Informační systém VaV, část rejstřík informací o výsledcích VaV (RIV) (1) Ve sloupcích grafu jsou uvedeny součty evidovaných výsledků VaV, tj. výsledků všech projektů VaV a výzkumných záměrů, v období 2 až 22 v těchto kategoriích výsledků: odborné knihy (monografie apod.), kapitoly v odborných knihách, články v odborných periodických publikacích, přihlášky vynálezů (patenty), prototypy zařízení, ověření technologií. V diagramu nejsou uvedeny dvě další, v rejstříku RIV zaznamenávané kategorie výsledků: prezentační aktivity seznamující veřejnost s výsledky VaV; výzkumné zprávy evidované v případech výsledků obsahujících utajované skutečnosti podle zvláštního předpisu. Počty výsledků jsou uvedeny v tisících. (2) Výrazně dominují články v odborných publikacích. Rejstřík zatím nerozlišuje články v impaktovaných časopisech systému ISI 1 a články v ostatních odborných periodikách. (3) Počty přihlášek vynálezů a ověřených zařízení či technologií jsou velmi nízké. V tříletém období 2 až 22: přihlášky vynálezů 353, ověřené prototypy či technologie 773. (4) Graf vypovídá o nesprávném zaměření významné části VaV. Převážná část VaV, podporovaného z veřejných prostředků 2, se chová, jakoby šlo o výzkum základní, kde publikace v renomovaných periodicích jsou hlavním kritériem úspěšnosti. Tento nedostatek VaV v Česku potvrzují i příslušně grafy v částech A a E předkládané analýzy. 1 ISI Institute for Scientific Information, USA 2 V RIV jsou evidovány jen výsledky VaV, kterých bylo dosaženou s podporou z veřejných prostředků.
  11 55 C.1 Počet evidovaných výsledků v letech 1998 až 22 v členění podle kategorií příjemců a druhu výsledku 1 Akademie věd Počet výsledků (logaritmická stupnice) vysoké školy resortní ústavy ostatní právnické a fyzické osoby odborná kniha kapitola v knize článek ve sborníku článek v periodiku patent prototyp, ověřená technologie Druh výsledku Zdroj dat: IS VaV, část rejstřík informací o výsledcích VaV (RIV) (1) Graf, jehož svislá osa má logaritmickou stupnici, podrobněji analyzuje data uvedená v předcházejícím grafu C.7. Opět jde o celkový počet evidovaných výsledků v letech 2 až 22. Počty patentů, ověřených prototypů a technologií jsou velmi nízké. Výsledky jsou uvedeny samostatně pro každou z hlavních kategorií příjemců veřejné podpory: AV ČR, vysoké školy, rozpočtové a příspěvkové organizace (resortní ústavy, tj. ústavy odvětvových ministerstev) a pro ostatní právnické osoby a fyzické osoby. (2) S výjimkou prototypů a ověřených technologií vykazují ve všech ostatních kategoriích nejvíce evidovaných výsledků vysoké školy. Vysoké školy disponují většími personálními kapacitami VaV než ostatní příjemci veřejné podpory. (3) Připravované změny v metodice RIV, které umožní rozlišení úrovně publikovaných článků, zřejmě povedou k výraznějším rozdílům mezi jednotlivými kategoriemi příjemců veřejné podpory a patrně i ke změně pořadí. (4) Lze očekávat, že ke zvýšení podílů komerčně využitelných výsledků VaV (patenty, prototypy apod.) přispěje i ustanovení zákona č. 13/22 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje, podle kterého musí u aplikovaného výzkumu a vývoje uzavírat příjemce podpory smlouvu s poskytovatelem o využití výsledků nejméně 18 dnů před ukončením smlouvy o poskytnutí podpory.
  Popis postupu metody hodnocení výzkumu a vývoje a jejich výsledků (podle bodu II.3. usnesení vlády ze dne 23. 6. 2004 č. 644 k hodnocení výzkumu a vývoje a jeho výsledků) prosinec 2004, RVV 16.12.2004
  SOUHRN Z HODNOCENÍ NÁRODNÍCH PROGRAMŮ MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE VE VÝZKUMU, VÝVOJI A INOVACÍCH KONTAKT (ME), INGO (LA), COST (OC) A EUREKA (OE)
  SOUHRN Z HODNOCENÍ NÁRODNÍCH PROGRAMŮ MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE VE VÝZKUMU, VÝVOJI A INOVACÍCH KONTAKT (ME), INGO (LA), COST (OC) A EUREKA (OE) červen 2013 Tato zpráva byla vypracována v rámci projektu velké