text: BIOODPAD | TŘÍDĚNÍODPADU.CZ
  Co je to bioodpad (BRKO a BRO)
  Bioodpad nemá nic společného s biopotravinami, a dokonce ani s biografem. Jsou to zbytky z kuchyně nebo veřejného (či neveřejného) stravování. Tedy to, co oloupete, okrájíte, nesníte nebo na co nemáte chuť. Ale nejen to. Je to například posekaná tráva, uřezané větve, dřevo a zbytky ze zemědělské výroby. Nebo potravinářské výroby. Je to tedy všechen odpad biologického původu. Nebo chytřeji řečeno jsou to jakékoli odpady, které podléhají aerobnímu (za přítomnosti kyslíku) nebo anaerobnímu (bez přístupu kyslíku) rozkladu. Tyto bioodpady tvoří pravděpodobně 40 – 50 % celkového množství vyprodukovaného komunálního odpadu.
  Používají zkratku BRKO. Jsou to odpady biologického původu z domácností, úřadů, firem, z veřejného stravování, úpravy veřejné zeleně, apod.
  (BRO) jsou pak všechny kompostovatelné odpady z tzv. prvovýroby v zemědělství a zahradnictví. Dále pak odpady z dřevovýroby, textilního a kožedělného průmyslu, výroby papíru. Rovněž odpady z oblasti myslivosti a rybářství. A v neposlední řadě i některé odpady ze stavebnictví nebo odpadů z čištění odpadních vod.
  JAK TŘÍDIT BIOODPADY
  Povinné třidění bioodpadů se na základě tzv. Balíčku k oběhovému hospodářství předpokládá do 31. 12. 2023.
  Současné zemědělství hospodaří tak hloupě, že jeho činnost vede k drastickému snižování organické hmoty v půdě.
  Jak třídit kuchyňský bioodpad
  Sběr, skladování není tak jednoduché, jako je tomu například u papíru nebo plastů. A kromě toho je nelze recyklovat v pravém slova smyslu. Lze je však z velké části energeticky likvidovat, popřípadě je využívat k navrácení živin do půdy. Tedy jako hnojiva. A to jak formou kompostu, tak i procesem karbonizace. Tomu říkáme biouhel. Tato metoda byla v minulosti využívaná na mnoha místech naší planety. Její přínos znali již amazonští Indiáni nebo první Slované.
  Velká část těchto odpadů, zejména v městských aglomeracích, vzniká zbytečně. Ať už to je přehnanou údržbou veřejné zeleně, nebo absencí možnosti třídění a samozřejmě i vyšší životní úrovní, která se ve výsledku projevuje v plýtvání potravinami a vysokou zbytkovostí z velkokapacitních kuchyní.
  Pokud v místě, kde bydlíte je k dispozici kompost, máte vyhráno. Stačí se naučit pár zásad kompostování a pak už své kuchyňské organické odpady na kompost ukládat. Pokud se chcete o kompostování dozvědět více, zkuste vynikající stránky kompostuj.cz. V některých oblastech je provozováno tzv. komunitní kompostování. O něm se dozvíte na kokoza.cz.
  V zásadě platí, že mezi tříděný bioodpad nepatří zbytky živočišného původu (maso, mléčné výrobky, exkrementy)
  Pokud jsou v místě vašeho bydliště hnědé kontejnery na bioodpad, stačí zjistit, co do nich lze vyhazovat a především nevhazovat do nich nic jiného!
  V mnohem menším měřítku je možné zpracovávat organické bioodpady doma pomocí různých kompostérů. Velbi dobře se osvědčil domácí kompostér Bokashi – recenze ZDE. Domácí kompostéry zřejmě všechen vás domácí odpad nepojmou, ale alespoň z části z nich budete schopni získat cenné živiny pro vaše záhonky nebo pokojové květiny.
  Mimo klasické kompostování existují i jiná řešení. Například kompostovací sáčky na kuchyňské zbytky, které zakopete do země. Existují i všerůzné mašinky. Ty nejenže kompost dokáží provzdušnit, ale dokonce na vás po pár týdnech zapípají, že kompostík je hotov, připraven na kytičky. Ovšem na druhé straně kompost z takových udělátek není kvalitní. Jejich smysl je tedy možno spatřovat především v tom, že omezí množství kuchyňských bioodpadů, které by jinak skončily v popelnicích a na skládkách. A spíše než k užitku slouží k dobrému pocitu. Ale i to se počítá.
  Veledůležitá věc. Je to taková 'houbovitá hmota, která díky své struktuře dokáže zadržovat vodu (tím může mj. zabránit vzniku povodní), absorbovat toxické látky a vyrovnávat pH. Dále pak humus zvyšuje kyprost půdy a optimalizuje její osídlení různými mikroby a ostatními obyvateli, kterým toto prostředí vyhovuje. Tak zabraňuje půdní erozi.
  Bioodpad tvoří velkou směsného komunálního odpadu
  Co patří do kontejneru na bioodpad
  košťály a celé rostliny, zbytky rostlin, odpadlé listy
  Co do kontejneru na bioodpad nepatří
  cokoli, co je z masa, kosti, kůže
  skořápky vajec ani vejce
  zbytky rostlinného původu, které obsahují suroviny živočišného původu (jídla z masa, vajec a mléka)
  pečivo, těstoviny, knedlíky
  skořápky z ořechů, pecky
  zvířecí trus, moč, podestýlky s exkrementy
  znečištěné materiály, které lze jinak vhazovat
  obalové materiály z bioplastu
  Průmyslové nakládání s bioodpady
  Většina bioplynových stanic v České republice je v současné době takzvaně zemědělských a zpracovávají téměř výhradně energetickou biomasu a statkové odpady. Pro zpracování bioodpadů musí být uzpůsobeny podle legislativních požadavků procesní podmínky, zejména vyšší fermentační teplota, případně hygienizace. Bioplynky po nějakých dvaceti letech ztrácí nárok na provozní podporu výroby bioplynu a mohou se stát prodělečnými. V ČR je kolem 574 bioplynových stanic. Dodávají necelých 23 % energie ze všech obnovitelných zdrojů v ČR.
  V ČR je možné vyrobit z odpadů až 185 000 000 m³ biometanu ročně (Zdroj: Air products)
  Když se bioodpad zpracuje v bioplynové stanici, prochází fermentačním procesem, při kterém je jeho část přeměněna na bioplyn. Jedná se tedy o energetické využití. Jenže využita je jen menší, lehce rozložitelná část. Větší část se stává součástí takzvaného fermentačního zbytku, kterému se říká digestát. Digestáty z bioplynových stanic, zpracovávajících bioodpady, jsou rekultivačním materiálem, což je jakýsi tuhý zbytek po vlastním vyhnití. Ten lze použít jako hnojivo, přídavek do kompostu nebo k povrchovým úpravám terénu. A to jen za předpokladu, že takový digestát splňuje přísné předpisy. Další látkou je procesní voda. Říká se jí půvabně fugát. Ta je tekutým vedlejším produktem vyhnívacího procesu a je považována za vodu odpadní. Tato nevábná tekutina je dále zpracovávána v čistírnách odpadních vod. Vedlejším produktem bioplynových stanic je zápach. Jeho nositelem je amoniak, sirovodík a různé těkavé látky vzniklé rozkladem. Nejmodernější bioplynové stanice již tento zápach dokážou eliminovat a nedráždí tak své okolí tolik jako dříve. Více na téma bioplynu ZDE.
  Kompostování je aerobní proces, při němž se činností mikro- a makroorganismů za přístupu vzduchu přeměňuje využitelný bioodpad na stabilizovaný výstup – kompost. A kompost je organický materiál, který slouží ke zlepšení půdy obsahující stabilizované organické látky a rostlinné živiny, získaný řízeným biologickým rozkladem směsi sestávající zejména z rostlinných zbytků a mající deklarované kvalitativní znaky (opět poučka). Kompost tedy slouží ke hnojení a navracení živin do půdy. Je to hnojivo. Ačkoli se dnes vehementně využívají škodlivá hnojiva chemická, lze očekávat, že s tím, jak se začínáme více a více zajímat o to, co jíme a jak to vzniká, budou tendence nahrazovat zhoubnou chemii produktem kompostáren. Budou-li budovány smysluplně v závislosti na využití a zdrojích, tak jedinou překážkou bude vyšší cena, kterou si pravděpodobně budeme muset za nechemicky přiživené potraviny zaplatit. A to je zvládnutelné, ne? Kompost je prostředek, který dokáže vrátit zpět do půdy to nejcennější. Humus.
  Legislativa po dlouhou dobu obecní komunitní kompostování neuznávala. Až poslední z bezpočtu novelizací Zákona o odpadech uznala smysl této činnosti, avšak zároveň zvyšuje technické požadavky na jejich provoz. Komunitní kompostárna bude muset být vybavena stejně jako jakákoliv jiná kompostárna a provádět i stejnou administrativu. To samozřejmě zvýší finanční požadavky na tuto činnost. Vynikající článek o komunitním kompostování ZDE na ekolist.cz.
  O kalech z čističek odpadních vod si můžete přečíst ZDE. Jde o "odpad" z procesu čištění vody. I ten může být zdrojem živin pro půdu. Ovšem tyto kaly v sobě koncentrují škodliviny, které byly odstraněny z čištěné vody. Jde především o patogenní organismy. Neupravené kaly nelze na zemědělské půdě využívat. Musejí projít náročným procesem úpravy. Pokud jsou neupravené, považují se za nebezpečný odpad.
  První kompostárna v Praze byla postavena v roce 1916
  Bioodkazy
  Biotejner, řešení bioodpadu pro obce i jednotlivce. Více ZDE.
  Jsme připraveni třídit bioodpad? Odpověď může být ZDE.
  O bioodpadu na stránkách kompostuj.cz ZDE.
  Článek o kompostování na iReceptář ZDE.
  Kompostovací poradna projektu kompostuj.cz je přímo TADY.
  Seznam bioplynových stanic v ČR ZDE.
  Stránky věnované komunitnímu kompostování kokoza.cz.
  Na návštěvě v bioplynové stanici. Článek z webu zachranjidlo.cz je ZDE.
  Česká bioplynová asociace CzBA má stránky ZDE.
  Komunitní kompostování, co je to? Odpoveď ZDE.
  BIOMETAN A METAN
  Bioplyn je tvořen především metanem (asi 60 %) a dále CO₂ (zhruba 40 %). Jde vlastně o plyn, který je identický s plynem zemním.
  CO UMÍ KOMPOST:
  pomáhá omezovat vliv klimatických změn v půdě
  zvyšuje absorbci vody
  snižuje riziko sesuvů půdy
  napomáhá rozkladu pesticidů
  snižuje kontaminaci podzemních vod chemikáliemi
  zvyšuje obsah organické hmoty v půdě
  ...a mnohem mnohem víc.
  I u bioodpadů platí, že bychom se měli více zaměřovat na omezování jejich vzniku.
  Zhruba čtvrtina biologického odpadu vzniká zcela zbytečně. Ať už přílišnou produkcí, zajetými stereotypy nebo jako následek konzumní ekonomiky.
  Je nutné sledovat nejen to, kam bioodpad odevzdáváme, ale i to, co z něj vznikne a jak se to, co z něj vznikne, dokáže uplatnit v praxi tak, aby to bylo ekonomicky smysluplné.