text: Do práce jen na čtyři dny: České odbory jsou pro plošné krácení pracovního týdne | Blesk.cz
  Čtyřdenní pracovní týden zmínila TOP 09 ve svém dokumentu Vize 2030. Tahle vize však má své podmínky, aby mohla být uskutečněna, upozorňoval exministr financí Miroslav Kalousek. Třeba zlepšení současné produktivity práce. S ohledem na stále častější nahrazování lidských zaměstnanců stroji však vidí prostor pro to, aby se o změně začalo v horizontu zhruba 13 let skutečně diskutovat.
  "Když se bavíme o vizi, že čím dál tím více se práce bude automatizovat, tak nereálné to určitě není, ale jestli už v horizontu 13 let, to se uvidí," řekla Blesk.cz ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová (ČSSD). Změny na trhu práce, které by mohly ovlivnit i délku pracovní doby, chce zkoumat blíže i v souvislosti s průmyslem 4.0. "Máme už k tomu pracovní skupinu s odbory Práce 4.0 a pojedeme do Německa, kde jsou debaty dále. Chceme na to být připraveni," dodala.
  Dlouhodobější cíle sleduje i Českomoravská konfederace odborových svazů. Její předseda Josef Středula pro Blesk.cz okomentoval vizi Topky.
  "Česká republika patří mezi země EU s jednou z nejdelších týdenních pracovních dob. Debata a experimenty s kratší pracovní dobou nabývají nyní na významu především s přicházející digitalizací ekonomiky. Existují celosvětové propočty, kolik milionů pracovních míst digitální ekonomika doslova zlikviduje, zmizí i některé profese," varuje Středula.
  Šéf ČMKOS: Zkrátit pracovní dobu ano, ale pro všechny
  Podle Středuly je proto důležitou otázkou pro budoucí digitální společnost, jak se vypořádá s hrozbou nezaměstnanosti, pod kterou by se mohl podepsat příchod plné robotizace. Jako možné cesty, kterými by se mohlo Česko vydat, nadhazuje tzv. garantovaný příjem a zkracování pracovní doby.
  "ČMKOS se přiklání k trendu zkracování pracovní doby. Tento proces však musí nastat celoplošně, ne pouze v jedné zemi a v jednom průmyslovém odvětví. Protože tam, kde se kratší pracovní týden zavede, se octne země či odvětví v konkurenční nevýhodě," řekl Blesk.cz Středula.
  Podle odborů by však takové opatření muselo být zavedeno na základě velmi široké společenské domluvy. Odboráři přitom upozorňují i na studie svých kolegů z Německa, které uvádějí, že modely pracovní doby by se měly rozvíjet nejenom z důvodů digitalizace, ale vývojově se přizpůsobovat i životním etapám a potřebám lidí v průběhu celé produktivní fáze života.
  "Podle průzkumu odborového svazu IG Metall si většina dotázaných v budoucnu přeje 30hodinový pracovní týden. I německé odbory tvrdí, že zkracování pracovní doby je možné prosadit pouze za podpory většiny společnosti," podotýká Středula.
  VIDEO: Miroslav Kalousek na akci Topky o čtyřdenním pracovním týdnu
  Každých padesát let se pracovní doba zkracuje, podotýká Středula
  Stejně jako Miroslav Kalousek na konferenci Topky vzpomínal, že se v jeho dětství zkracoval šestidenní pracovní týden na pětidenní, také odboráři přitom poukazují na historický vývoj.
  "Před sto padesáti lety se pracovalo 12 hodin denně. Sociální hnutí po první světové válce vedlo k zavedení osmihodinové pracovní doby a konečně v šedesátých letech – po zotavení z druhé světové války – došlo k zavedení stávajícího pětidenního pracovního týdne – zhruba 40 hodin týdně," říká dále Středula.
  "Historicky tedy každých padesát let docházelo ke zkracování pracovní doby – přibližně o jeden den v týdnu, resp. o osm hodin týdně," dodává šéf odborářů.
  josef středulaČMKOSodboryodborářiprácepracovní týdenmichaela marksováministerstvo práce a sociálních věcíčtyřdenní pracovní týden
  vari ( 7. února 2017 10:35 )
  A jak chcete udržet ekonomiku naživu? Jelikož plánujete robotiku, když lidi nebudou pracovat, páč je nahradí robot, tak nebudou mít lidi peníze a nebudou moc nakupovat výrobky od robota. Je to koloběh a vše je to na sobě závislé!!!
  ladik2015 ( 6. února 2017 07:22 )
  Dovolím si tvrdit, že bez odborů by se ty mzdy nezvedly vůbec. Když někdo řekne odborář spoustě lidí se otvírá kudla v kapse a když se řekne zvýšení mezd, hned jsou onálepkováni jako paraziti, nemakačenkůvé, vyděrači atd. A v roce 2013 začaly intervence a díky nim se západním firmám zlevnila práce našich lidí o 10%
  djaba ( 4. února 2017 13:35 )
  Za méně hodin méně mincí .To už tady bylo - neplacená půlhodinová přestávka .Jenže 20 šichet krát půl hoďky je za měsíc 10 hodin .A min. litr měsíčně v ppdeli .
  snehulak ( 4. února 2017 12:55 )
  Já když dělám čtyři hodiny mám toho plný zuby. Jak někdo může dělat dvanáctky, nad tím mi zůstává rozum stát.
  zdenek43 ( 4. února 2017 12:44 )
  Východní Němec si vydělá o pět eur za hodinu méně než západní....2016 Zatímco hodinová hrubá mzda v západním Německu loni dosahovala 25,91 eur, ve východním Německu (včetně Berlína) to bylo jen 20,71 eur. Než se platy vyrovnají, bude to trvat ještě celá desetiletí, potvrzuje nový průzkum německého Ifo Institute. "Po přelomu tisíciletí činil rozdíl ve hrubých mzdách a platech v průměru okolo 5,30 eura za hodinu. ++++České mzdy stále pokulhávají. Nedosáhnou ani na třetinu německých+++Ani čtvrtstoletí od spuštění přechodu k tržnímu systému se české mzdy nepřibližují úrovni běžné na západ od našich hranic. Čeští zaměstnanci v průmyslu a ve službách vydělali loni podle údajů Eurostatu v průměru 6,9 eura (tedy zhruba 190 korun) na hodinu, což nedosahuje ani třiceti procent německé úrovně. Problém navíc je, že v posledních šesti letech se reálné mzdy prakticky nezvedaly. V roce 2008 byla totiž podle zmíněné statistiky průměrná hodinová mzda 6,7 eura. Německý zaměstnanec se přitom mohl radovat z toho, že za stejné období stoupla průměrná mzda z 21,8 eura na 24,4 eura. "Je otázka, zda jsou naše o d b o r y dostatečně razantní. Jestliže je produktivita v Mladé Boleslavi stejná jako v centrále Volkswagenu ve Wolfsburgu, je otázkou, proč čeští odboroví předáci nedokáží více zvednout mzdy,"