text: Velitelé vzdušných sil v Německu diskutovali nejen o budoucích strukturách velení NATO | Armáda ČR
  Velitelé vzdušných sil v Německu diskutovali nejen o budoucích strukturách velení NATO
  Autor: podplukovník Jiří Kostinec, velitelství Vzdušných sil AČR
  Spojenecké velitelství vzdušných sil NATO na letecké základně Ramstein v Německu hostilo v tomto týdnu setkání velitelů a vrchních praporčíků vzdušných sil států Severoatlantické aliance (NACSII). Českou republiku reprezentovali velitel Vzdušných sil AČR generálmajor Jaromír Šebesta a štábní praporčík Martin Chromec.
  Úvodního slova se ujal velitel Spojeneckých vzdušných sil NATO generál Tod D. Wolters, který ve svém vystoupení představil plánované strategické změny v NATO související s dynamickými změnami bezpečnostního prostředí a vývojem geopolitické situace. Zdůraznil důležitost vzdušných a kosmických sil, které jsou schopné čelit hrozbám vůči Alianci a jsou k dispozici 365 dní v roce.
  Mezi hlavní témata shromáždění patřilo představení strategického konceptu dalšího vývoje Aliance, směr rozvoje vzdušných sil NATO, plánované změny struktury velení a řízení vzdušných sil v návaznosti na měnící se bezpečnostní prostředí a dosahování budoucích schopností vzdušných sil. Dále se na setkání diskutovala role vzdušných sil v konceptu eFP (enhanced Forward Presence).
  Článek 3 Washingtonské smlouvy
  "Velmi přínosná byla diskuze k budoucím strukturám velení a řízení NATO v návaznosti na požadavek posílení prvků velení aliančních vzdušných sil personálem členských států, což by se v budoucnu mělo dotknout i Vzdušných sil AČR," řekl generál Šebesta. Dodal, že v průběhu sympozia byla také zdůrazněna nutnost připravenosti členských států na obranu vlastního území dle článku 3 Washingtonské smlouvy s ohledem na předpokládanou vysokou dynamiku vzniku možných konfliktů.
  V závěrečné části konference se účastníci věnovali zavádění letounů páté generace do výzbroje států NATO a jejich role v posílení schopností systémů protivzdušné obrany starší generace.
  Vrchní praporčíci diskutovali například téma systému vzdělávání či problematiku vysílání do zahraničních kurzů. Jednotlivé země prezentovaly národní systémy vrchních praporčíků i jejich plánovaný rozvoj. Společně také diskutovali o dalším vývoji stříbrného sboru.