text: Každý z nás už jistě slyšel o škodlivosti radonu a o tom, že se před začátkem stavby dělá radonový průzkum. Ale víte, že nejen radon lze změřit, že existují další škodlivé látky, proti kterým se můžeme bránit? Mezi znečišťujícími látkami ve vnitřním prostředí vede formaldehyd. Jedná se o bezbarvý plyn s pronikavým zápachem. Vzniká při spalovacích procesech, při výrobě chemikálií, hnojiv, barviv, ale také například při výrobě papíru. Ve velké míře se používá na výrobu lepidel pro koberce a překližky. Nebezpečný spolubydlící Mimo otevřené venkovní prostředí se nacházíme zhruba 85 % našeho denního času. To znamená, že kolem 20 hodin denně pobýváme zavření v práci, ve škole, v krytých sportovních zařízeních, v dopravních prostředcích a také obchodech a kinech. A samozřejmě doma. Základními faktory, které ovlivňují kvalitu vnitřního prostředí, jsou ve velké míře použité stavební materiály, a to včetně dodržování technologických postupů při stavbě či rekonstrukci. Mezi další faktor se řadí vybavení vnitřního prostoru, jeho údržba a náš životní styl – zejména, zda v interiéru kouříme. Významnou roli hrají i mikroklimatické faktory jako je teplota a vlhkost vzduchu. Obojí můžeme ovlivnit pravidelným větráním. No a nesmíme opomenout venkovní ovzduší – emise z dopravy, průmyslu a energetických zdrojů jsou také zdroji formaldehydu. Účinky na lidský organismus Hlavní vstupní branou formaldehydu do organismu jsou dýchací cesty. V těle je pak rychle metabolizován na kyselinu mravenčí, která je vylučována močí, nebo dochází k její oxidaci a vyloučení plícemi. Nižší koncentrace způsobují podráždění očí a dýchacích cest, se zvyšující se koncentrací se objevuje kašel, kýchaní, dušnost, bolesti hlavy a nucení na zvracení. Každý jedinec je k působení formaldehydu jinak rezistentní a lze tak pozorovat značné rozdíly. Děti jsou obecně na působení formaldehydu citlivější. Opravdu vysoké koncentrace a dlouhodobá expozice způsobuje vážné respirační potíže, záněty průdušek a plic, astma, zákal rohovky, jsou zaznamenány i poškození ledvin, jater a centrální nervové soustavy. Můžeme se formaldehydu bránit? Jak bylo již napsáno výše, zdroje formaldehydů máme i doma – v kobercích, nábytku, podlahách. Navíc si formaldehyd sami doma produkujeme. Jak? Používáme laky na nehty, laky na vlasy, různé osvěžovače vzduchu. Bránit se tedy můžeme tak, že si zdroje formaldehydu přestaneme domů nosit či je přestaneme produkovat. Významně pomáhá pravidelné větrání. Také můžeme použít takový stavební materiál, který dokáže koncentrace formaldehydu snížit. I my jsme se u nás v ALFAHAUSu rozhodli proti formaldehydu bojovat. Více se o našem novém projektu Activ Air dozvíte zde.
  Kromě rychlosti výstavby, její velké variabilitě, nebo úspoře finančních nákladů patří k podstatným výhodám dřevostaveb také jejich velmi příjemné a zdravé vnitřní klima. Jaké jsou hlavní důvody takto příznivých klimatických podmínek uvnitř dřevostavby? Síla přírodního materiálu Již samotný materiál použitý na stavbu - dřevo, je velmi příjemný a zdraví prospěšný a vytváří příznivé životní podmínky pro obyvatele domu, a to i pro astmatiky a alergiky. V současnosti využívané kvalitní certifikované deskové materiály neobsahují již žádné zdravotně závadné chemické látky, jako například formaldehydy, tak jak tomu bývalo v minulosti. Nízká akumulační schopnost – dům se rychle ohřeje i rychleji vychladne Panely, ze kterých se montují dřevostavby a které tak tvoří jejich stěny, mají nízkou akumulační schopnost. To je však hlavní výhodou a velmi praktickou vlastností, která nejvíce přispívá k příjemnému klimatu uvnitř dřevostavby. Za předpokladu nainstalované kvalitní izolace obvodového pláště, funguje dobře proces, že pokud v dřevostavbě zatopíme, vnitřní vzduch se během velmi krátké doby ohřeje a jemu se rychle přizpůsobí i povrchová teplota vnitřních stěn. V parném létě stavba naopak rychleji vychladne, když večer přestane slunce svítit a intenzívně hřát. Obojí přispívá k příjemnému klimatu i k finančním úsporám. Ve zděných stavbách se teplo akumuluje nejprve ve stěnách a teprve později se ohřívá vnitřní vzduch. Pokud chceme mít doma tepelný komfort například už po příchodu z práce, musíme začít topit již dříve během dne, aby stěny nebyly studené. V létě zase musíme déle větrat nebo používat klimatizaci, aby se jak vnitřní vzduch, tak i sluncem vyhřáté cihlové nebo betonové zdi rychleji ochladily. Větší nesoulad mezi povrchovou teplotou stěn a vnitřním vzduchem může také vést ke kondenzaci vzdušných par a tím ke vzniku plísní. Ideální vnitřní vlhkost Díky vlastnostem dřeva je v kvalitně postavených dřevostavbách příznivá vlhkost vzduchu. Zejména při využití takzvaných difúzně otevřených konstrukcí, které dokážou částečně optimalizovat vnitřní klima a vlhkost v objektu. Takto se dá dosáhnout stabilní optimální vlhkosti 40 - 60%. Tato hodnota je pro zdravé klima ideální, opět se minimalizuje riziko vzniku plísně a příjemně se dýchá. Více v článku : Difúzně otevřená konstrukce Rekuperace a kvalitní větrání – další krok k ještě lepšímu klimatu Příznivé mikroklima ve dřevostavbě, stejně jako i v jiných stavbách, je třeba udržovat také správným větráním. To by mělo být krátké a intenzívní. Využít můžeme také moderní technologii na zpětné získávání tepla a větrání - rekuperaci. Ta, zjednodušeně řečeno, funguje tak, že přiváděný venkovní čerstvý vzduch prochází přes rekuperační výměník uvnitř vzduchotechnické jednotky, do kterého z druhé strany vstupuje teplý odpadní vzduch z objektu a venkovní vzduch tak ohřívá. Více v článku : Větrání s rekuperací