text: Středověká města - srovnání jejich významu a postavení - Dvůr hradecké královny Alžběty Richenzy
  Středověká města - srovnání jejich významu a postavení
  Příspěvek od Maršálek » úte pro 23, 2008 9:16 am
  V minulosti proběhla bouřlivá debata o tom, která města byla ve středověku významná a proč byl Hradec prvním městem království po Praze. Kunášek se rozhodl zapojit dodatečně a debatu oživit. Dle mého zaslouží toto téma samostatnou debatu a proto ji vkládám sem
  předchozí debata: http://www.hradeckydvur.net/forum/viewt ... sc&start=0
  Kunášek napsal:
  Ahoj, rád bych přispěl do diskuze na téma "jak bylo které město významné". Některé pojmy – jako že Brno je na Moravě a Morava a Čechy jsou dvě odlišné země, tu už padlo, ale je tu ještě jeden fakt.
  Na prvním místě bych chtěl upozornit, že se tu směšují dva rozdílné pojmy – město a město ve smyslu právním. Samozřejmě, že Praha a řada jiných měst, ono konec konců i Hradec, byly městy již dávno předtím, ale ne městy v právním slova smyslu. Dlužno říci, že rozdíl právního statutu města znají i středověké listiny, které rozlišují mezi trhovými osadami /poddanskými a královskými/ a městem v právním slova smyslu. K této problematice podrobněji: Kejř, J., Vznik městského zřízení v českých zemích, Praha 1997.
  Z hlediska právního postavení je třeba Kutná Hora skutečně nevýznamná – ostatně v jejích počátcích jedna její část spadá pod jurisdikci Kolína, druhá pod Čáslav. No a světe div se, ono slavné Ius regale monatnorum se jako první uplatnilo ne v Kutné Hoře, ale v Jihlavě, neboť ta už v té době pár let fungovala, a proto zde také zdejší horní soud byl významnější. To se ale týká práva horního, pokud jde o právo městské, tak K. H. nehrála v systému rodin městského práva žádnou roli a Jihlava pouze zpočátku, nicméně záhy jí nahradilo Brno /pro Moravu/. To se bavíme o právním postavení, pokud jde o ekonomický potenciál, tak ten samozřejmě u Kutné Hory byl – a její stříbro byla proto setsakra dobrá motivace mít tam barák a v případě, že tam někdo přijde na nezvanou návštěvu, tak jí bránit.
  Pokud jde o stáří privilegií, tak není až tak důležité, které je starší. Ono si musíme uvědomit nejen to, že ne všechna se do dnešních dob zachovala, ale i to, že ne všechna byla psaná... Tuším to byly Hlubčice, které sice obdržely privilegium, ale nějak si zapomněly říci o písemnou formu, takže se to pak fingovalo falsem.
  Pokud si vezmeme nejstarší dochované privilegium vůbec, tedy onen Uničov, tak je to za prvé Morava, což by ale ani tolik nevadilo, ale spíš jde o to, že samotné privilegium ještě nezaručuje význam. Uničov je městem, které de facto vzniká na zeleném drnu, panovník jej proto nadá právy na dobu nejlepší v dané oblasti, jenže ono se ukáže, že tahle lokace se prostě nepovedla a Uničov, bez ohledu na stáří privilegia, se prostě centrem většího významu nestal. Ostatně podobné město bychom nalezli i v Čechách, je to Hradiště /dnešní Tábor/. Ostatně o významu Bruntálu není se třeba více rozvádět než pouhou zmínkou, že z města původně královského se stalo město poddanské:o(.
  Pokud jde o postavení Hradce, tak z hlediska právního je jeho význam asi následující. Na našem území existovaly dvě právní rodiny tzv. Magdeburská a tzv. Švábská /nesprávně Norimberská/. Centrem druhé rodiny byla Praha /čímž se rozumí Staré město pražské, neboť Menší město již spadalo do rodiny Magdeburské/. Centrem Magdeburské rodiny jsou Litoměřice /jen pro zajímavost, toto z hlediska právního ve středověku jedno z nejvýznamnějších měst je dnes přímo centrem státu, že? Inu, časy se mění/ a do husitských válek také – Hradec nad Labem.
  Hradec tedy bylo jedno z center právní rodiny – což mu rozhodně dává na významu. Pokud se stalo centrem této rodiny, tak to nebylo proto, že by si panovník řekl "tak a tohle bude centrum", bylo to proto, že i jeho význam byl značný v jiné oblasti – tedy především v ekonomice. Hradec ležel na obchodní stezce, která vedla přes Náchod do Kladska a dále do Polska / Pro zajímavost, Litoměřice zas byly důležitou trhovou osadou navázanou přes Labe na Sasko a další území/ A konec konců – neteče řeka Labe také Hradcem? Jinak – a zde se omlouvám, že se nebavím o době Přemysla Otakara II., ale o době pozdější, Hradec získal za Václava IV. r 1396 ungeltní právo na sukno, ryby a slanečky dovážené převážně právě od Baltu. Jen tak pro zajímavost, ungeltní právo měl mít pouze a jedině ungelt za Týnem v Praze.. ale měl ho dle tohoto privilegia /byť omezeně/ i Hradec.