text: Na Jaroměřsku skončil největší záchranný archeologický průzkum v historii České republiky | Hradec Králové
  Záchranný archeologický průzkum na Jaroměřsku|foto: Jana Kittová
  "Během uplynulých 12 měsíců jsme čelili několikrát extrémům počasí, které pro nás znamenali určité komplikace a zdržení, a tak nás těší, že jsme mohli předat vyčištěné pozemky včas ve smluvním termínu. Celkově jde o 14 úseků z patnácti. Na sedmém úseku, který končí za Jaroměří na úrovni odbočky na Zaloňov, se nachází mimořádně velké množství nálezů, a tak zde byl termín na žádost archeologů několik dnů prodloužen," říká Petr Smola, generální ředitel stavební společnosti SOVIS CZ.
  Na výzkumu v terénu pracovalo na každém z 15 úseků zároveň 30-50 lidí podle četnosti nálezů, z toho 2 archeologové a až 15 techniků, většinou z řad studentů archeologie, kteří dokázali samostatně identifikovat objekt v terénu. K tomu jim všude pomáhalo 25-30 dělníků. Archeologický tým zde nosil žluté reflexní vesty a dělníci oranžové.
  "Tento typ zakázky byl pro nás výzvou ohledně dobré organizace a jsem rád, že vše probíhalo plynule a bez problémů. Zpevňovali jsme mimo jiné cesty, vytvářeli buňkoviště včetně zpevněných ploch, přistavovali jsme kontejnery s nářadím nebo jsme třeba zajiťovali pitný režim. Pracovníci museli mít také každých 100 m k dispozici toalety pro obě pohlaví v předepsaném vzájemném rozestupu," říká Milan Švábl z firmy Sovis.
  Po celé ploše se objevovaly velké bílé stany buď nad právě zkoumanými objekty nebo jako sklady bezprostředně nalezených artefaktů. Dobře propouštěly světlo, umožňovaly práci i v dešti a v parném létě poskytovali pracovníkům stín.
  Během roku zde čelili několika klimatickým komplikacím. V dubnu 2017 ležel na polích déle sníh, mnohokrát byl terén rozblácený a několikrát bylo velmi prašno a horko. V únoru 2018 mrzlo a mrazová setrvačnost půdy trvala ještě dalších 14 dnů - zamrzlá byla do hloubky. Cepín se tehdy stal běžným pracovním nástrojem. Vystřídaly se tu rovněž 3 vichřice, které rozházely zázemí, včetně stanů. Terénní část výzkumu ŘSD pravidelně kontrolovala, zdali jsou prostředky skutečně účelně vynakládány.
  Ovšem ať je nález sebezajímavější, jsou archeologové limitováni záborem půdy k dálnici a na celou stavbu se tím pádem vždy podívat nemohou. Také do hloubky se nekope hlouběji, než jsou například základy budovy nebo mostu, aby se nález nedestabilizoval. Nalezeny zde byly základy domů dlouhých od 10 do 50 m, jejichž dřevěné konstrukce bývaly vyplněné hlínou. Střepy objevené keramiky odkazují ke kultuře lidu s vypíchanou keramikou, který sem přišel z Karpatské kotliny před 7,5 tisíci lety.
  Ohledně nejzajímavějších archeologických nálezů jsme se dotazovali odborníků. Na naše otázky odpověděl doc. PhDr. Radomír Tichý, Ph.D., vedoucí katedry archeologie z FF UHK. Co považujete za zajímavý archeologický nález?
  Archeologie se zabývá tak dlouhým časovým úsekem dějin, že každý archeolog by vám odpověděl trochu jinak. Pokud se ale podíváme na výsledky výzkumu D11 s trochou nadhledu, je takových zajímavostí celá řada. Např. velké množství lokalit z období neolitu (mladší doba kamenná), které převyšují ostatní období. Dále objev hrobů, nebo dokonce pohřebišť, z eneolitu (pozdní doba kamenná). Nebo celek sídliště a pohřebiště ze starší doby bronzové. Pohřebiště z raného středověku. Pozůstatky polních opevnění či polních táborů armád z 18. století, nebo možná podobně stará "císařská" cesta s patrnými "kolejemi" vyježděnými povozy v obou směrech.