text: Online vzdělávání aneb kde se zdarma něco naučit - Vím, kam klikám
  Už si ho přečetlo 2512 lidí, buďte další
  Online vzdělávání aneb kde se zdarma něco naučit
  internet vzdělávání elearning
  Nikdy nebylo snazší se něco nového naučit. Internet nám otevřel další možnosti, jak se učit nové věci, aniž bychom museli chodit do školy, třeba i o prázdninách. Výhodu přitom mají ti, kdo vládnou angličtinou. I v češtině se však dá najít celá řada zajímavých projektů.
  Wikipedia jako zdroj všeho vědění
  Asi neexistuje člověk, který by pracoval s internetem a neznal Wikipedii. Wikipedie, bezplatná encyklopedie, nabízí odpověď skoro na všechno, a to i v českém jazyce. Důležité ale je si uvědomit několik základních věcí. Předně Wikipedie je encyklopedie, nikoliv učebnice. Zatímco u klíčových dějinných událostí to tolik vadit nemusí, v případě fyziky, chemie, medicíny a celé řady dalších témat může být pochopení jednotlivých pojmů bez souvisejících znalostí obtížnější. Wikipedie existuje v mnoha různých jazycích. V každém z nich však bývají popisy jednotlivých termínů odlišné a různě rozsáhlé. Je to dané tím, že Wikipedie je otevřená encyklopedie, její obsah závisí na tom, kdo tam co napíše. S tím souvisí i to, že zde mohou být faktické chyby a nepřesnosti. Proti nim se Wikipedie snaží bojovat opravnými mechanismy. Každý, kdo tam najde chybu, ji ostatně může opravit.
  Khan Academy / Khanova škola
  Na internetu však existují i místa, kde se skutečně můžete něco systematicky učit. Zajímá vás matematika, fyzika, chemie, ekonomie, počítače či dějepis? Na základoškolské a středoškolské úrovni je už mnoho let za nejlepší zdroj učení považována Khan Academy. Ta je, podobně jako Wikipedie, dostupná v celé řadě jazyků včetně češtiny. Podobně jako u Wikipedie, u obou verzí je "studium" k dispozici zdarma. Původní anglická Khan Academy je zajímavá ještě tím, že nabízí odlišný přístup pro studenty, učitele a rodiče. Rodiče, kteří se tak učí například matematiku se svými dětmi, zde mohou dostat tipy, jak danou látku potomkům lépe vysvětlit.
  Když se s úrovní znalostí, které chceme získat, posuneme až doslova na univerzitní úroveň, dostáváme se k projektu Coursera. Ten původně vytvořili dva profesoři ze slavné Stanfordovy univerzity, kteří byli nadšeni odezvou na online kurzy, jež univerzita otevřela na podzim 2011. Slovo dalo slovo a dnes na Courseře naleznete kurzy z mnoha nejlepších amerických i světových univerzit. Má to ale háček – v drtivé většině případů jsou anglicky. Často jsou však k dispozici i španělské, francouzské, čínské, arabské a ruské verze. Rychle se rozšiřuje i portugalština, turečtina, ukrajinština, hebrejština, němčina a italština. Pokud ovládáte aspoň jeden z těchto jazyků, může být Coursera tím pravým místem pro vás. Drtivá většina kurzů je přitom opět zdarma. Platí se obvykle jen tehdy, chcete-li získat certifikát o absolvování kurzu, za samotné znalosti ovšem neplatíte.
  Jednotlivé kurzy jsou buď kopiemi stejnojmenných předmětů na jednotlivých univerzitách, nebo jsou speciálně vytvořeny jen pro Courseru. Přednášejí zde slavní učitelé z těchto škol, které obvykle znáte jen z jejich knih. Studium je vždy rozděleno do týdnů a v jeho průběhu musíte plnit i domácí úkoly a psát testy. Zejména na amerických školách nechybí časté eseje, jež si hodnotí studenti navzájem. Samotná studijní část v sobě obvykle kombinuje videa (vždy opatřená anglickými titulky), samostudium nejrůznějších statí, vědeckých studií a podobně. Součástí platformy jsou i diskusní fóra.
  Ve stejné době jako Coursera vznikla v USA i studijní platforma EdX. I ta se zaměřuje na online kurzy předních světových univerzit a také za ní stojí slavná americká univerzita, dokonce dvě – Harvard a MIT. Studovat zde můžete i na řadě jiných slavných světových univerzit, včetně těch evropských. Studium probíhá primárně v angličtině. K dispozici bývají i překlady do čínštiny, francouzštiny, španělštiny a hindštiny.
  Na rozdíl od Coursery se tu příliš nesetkáte s eseji. Samotný systém, který EdX využívá, totiž nenabízí možnost hodnocení práce spolužáků, na němž stojí bodování esejů u Coursery. O to záludnější tu však bývají testy. Každá otázka je bodovaná zvlášť (u Coursery se test hodnotí jako celek) a můžete na ni mít i více pokusů. Časté jsou otázky s více správných odpovědí. Pro získání bodu ovšem musíte označit všechny správné odpovědi (a jen ty správné). I v tomto případě je drtivá většina kurzů zcela zdarma a platí se jen za získání certifikátu.