text: Nacházíte se zde:Partnerské obce » Slovácko » Vlkoš » Vinaři a sklepy
  Vlkošské vinice
  Prvotní zmínky o Vlkošském vinařství jsou doloženy společně s vinařstvím na Kyjovsku už ve 12. století. Chřiby zde dostatečně chránily svahy, na nichž se vinná réva pěstovala. Všeobecně vinohrady oddělovaly kamenné hráze, hrady a odtud i název Vinohrady. Vrchnost zakládání vinic podporovala, neboť z vinohradů si určovala část úrody pro sebe. Za třicetileté války (1618-1648) byly vinice velice poničeny, stejně jako celé země. Na Moravě zůstalo z milionu obyvatel pouze třista tisíc. Přesto, jak je uvedeno ve svatobořickém urbáři, měl Vlkoš v roce 1670 již 41 měřic vinohradů. Bylo zde 34 selských usedlostí, jeden zahradník a tři podruzi. V roce 1775 přibylo vinohradů na 162 měřic a v obci bylo 105 domů s 527 obyvateli. Vinice vlastnili rolníci, podsedníci, domkáři, hofeři i svobodní pacholci. Nevěsta, která měla vinohrad, se považovala za bohatou.
  Vinice bývaly na kopcích ve vybraných tratích volné, tak zvané "rustikální" a mohly se prodávat i dělit. Ostatní pozemky panské, "dominikální", měli sedláci v dědiném nájmu. Tak tomu bylo až do roku 1770. Když začali zrát hrozny, byly "hory zaraženy" vysokou májkou na místě viditelném ze všech stran, ozdobenou květy a ovocem, posvěceném předem v kostele. V Milovicích se na vrcholku "hory" objevoval také bodlák rostoucí na mezích, nazývaný "chlapská láska" (máčka polní), už ve starověku uznávaný jako plodnostní rostlina (afrodisiakum).
  Ve Vlkoši se hora uzavírala 15. srpna. Tehdy se zde konala pouť ke svátku zasvěcení kostela Nanebevzetí Panny Marie. V době uzavření hory na ni neměl vstoupit ani majitel, jenom přísežní hlídači. "Hotáři", hlídači, se museli také podřizovat artikulím vinařského práva. Směli do hory vstoupit jen na "tři kroky", kdyby se ve vinohradě "škola děla". Po otevření hory bylo všem majitelům "na vědomí dáno", že se může sklízet a hotářům poděkováno za poctivou službu. K hoře se obřadně promluvilo. "Horo, já tě prosím za všechny majitele, aby ses nám otevřela a úrodu nám vydala".
  Pod vinařskou tratí "Dluhu hora" ve Vlkoši se stavěli sklepy, který se dnes říká "Pod Horú". A hoře, na níž jsou vinohrady "Achtele". Byly tam i dva "panské", desátkové sklepy, do nichž poddaní odváděli buď každou desátou Putnu hroznů, nebo desátý díl vína. Desátkové sklepy byly větší na šířku i délku. Selské sklepy se zvedaly do kroužených a klenutých stropů. Nahoře v búdě musel být lis a potřebné nářadí. Někde také světnička "besednica". V roce 1976 byla od búd zavedena elektřina a v devadesátých letech vodovod.
  Ze starých vinařských odrůd dnes zbyly jenom názvy: Hyblink, Frastik, Lampart, Šryk, Rivola nebo Topol. Dnes se pěstuje Miller-Thurgau, který dává velkou úrodu. Ryzlink rýnský, Tramín, Burgundské modré, bílé i šedé, Sauvignon, Veltlínské, Neuburg, Mopr, Irsai Olivek, André nebo Zweigeltrebe. .
  Přátelé Achtele
  Achtele je název části lokality vlkošských búd, kde se nachází vinice a vinné sklepy ve Vlkoši. Mnoho z nás má k této lokalitě vřelý vztah a není nám lhostejné, jak tento překrásný kout Vlkoše vypadá. A protože má toto místo také velký turistický a kulturní potenciál, je potřeba o ně pečovat, udržovat je, rozvíjet a zvelebovat. Název navíc obsahuje důležitý a nosný prvek našeho setkávání - přátelství. Ať už k překrásnému místu, k lidem, se kterými se zde potkáváme, nebo také k lahodnému vínu, které se na zdejších svazích rodí. Přátelská atmosféra, to je naše krédo, kterého se chceme a budeme držet.
  Mezi naše hlavní poslání a cíle patří:
  propagovat vlkošská vína, vinaře a vlkošskou sklepní uličku
  obnovovat a udržovat vinařské a folklorní tradice
  informovat vinaře o novinkách v oblasti vinařství, jak na vinici, tak ve sklepě (školení, přednášky, exkurze aj.)
  podílet se na rozvoji turistického ruchu v této lokalitě i v obci
  pokusit se o zkvalitnění architektonického vzhledu lokality sklepů a dobudování potřebné infrastruktury
  vybudovat zázemí pro pořádání kulturních a jiných akcí
  Kontakt: Přátelé Achtele, o.s., Ing. Bohumil Vardan, předseda výkonné rady, tel.: +420 606 231 642, varbo@centrum.cz