text: Galerie výtvarného umění v Ostravě byla založena v roce 1952 jako krajská galerie navazující na tradice spolku "Dům umění", jehož budova z roku 1926, v níž dnes galerie sídlí, patří ke skvostům ostravské moderní architektury. Duchovním otcem výstavby Domu umění se stal ostravský stavitel a mecenáš František Jureček, který spolku věnoval podstatnou část své sbírky výtvarného umění.
  Galerijní sbírkový fond zahrnuje sbírku starého umění, obsahující reprezentanty evropských center 15. – 18. století, s převahou malby italské a cennými ukázkami malby rudolfínského manýrismu, sbírku českého umění 19. století, jejímž základem se stal již zmíněný dar 120 děl Františka Jurečka, obsahující díla z období klasicismu, romantismu a realismu, a sbírka moderního a současného umění, jejíž součástí je i významná regionální kolekce.
  Sídlem Muzea v Bruntále je národní kulturní památka Zámek Bruntál. Nejhodnotnější interiéry zámku – sály s cennými rokokovými nástěnnými malbami a původním mobiliářem z 18. až počátku 20. století, zámecká galerie s díly italských, německých a nizozemských mistrů 16. - 18. století a zámecká kaple, tvoří zámeckou expozici. V sálech tzv. Starého paláce je umístěna muzejní expozice "Řemeslo má zlaté dno" a "Příroda Bruntálska" a konají se zde krátkodobé výstavy. Sbírka bruntálského muzea obsahuje více než 77 tisíc předmětů kulturní povahy. Muzeum v Bruntále má dvě pobočky - Kosárnu v Karlovicích a hrad Sovinec.
  Sbírku Muzea Beskyd tvoří přes 300 000 předmětů přírodovědného a společenskovědního fondu, charakteristického pro oblast Pobeskydí. Její základ vytvořily sbírky dvou samostatných měst Frýdku a Místku, sloučených po druhé světové válce. Od roku 1960 je sídlem muzea Frýdecký zámek. V současnosti je v muzeu instalováno několik samostatných expozic – "Zámecký okruh" nabízí interiéry s uměleckohistorickými exponáty, "Beskydy – příroda a lidé" dokumentuje přírodu a způsob života v regionu, expozice "Frýdek – Mariánské poutní místo" je umístěna v sakristii zámecké kaple, minulost dvou samostatných měst připomíná expozice "Frýdek a Místek", ojedinělý je "Památník Óndry Łysohorského". Ve výstavních síních muzea probíhají celoročně krátkodobé výstavy. Pobočkou muzea je hrad Hukvaldy.
  Sídlem Muzea Novojičínska je od roku 1940 renesanční Žerotínský zámek v Novém Jičíně. Muzeum uchovává cennou sbírku renesančních, barokních a moderních obrazů, etnografických sběrů, archeologických nálezů, chladných a palných zbraní, cechovních památek, starého cínu, mincí, pohlednic, fotografií, herbářových rostlin a vzácných zvířat. V roce 1949 byla zpřístupněna ojedinělá expozice v České republice – expozice klobouků, v roce 2000 reinstalovaná a doplněná o ukázky dobové módy 19. a 20. století. Zámecká expozice dokumentuje život na zámku v období biedermeieru a mapuje dějiny zámku. Muzejní a výtvarné výstavy se konají v Rytířském sále a Nové galerii.
  Tradice muzejní dokumentace historického území Těšínského Slezska má počátky v roce 1802, po první světové válce však zůstala převážná číst sbírek na území Polska. Muzeum v Českém Těšíně se podařilo obnovit až v roce 1948. Současné Muzeum Těšínska má 8 poboček, jeho součástí je Muzejní knihovna Silesia a Klub muzea Těšínska, spravuje sbírku národopisnou, historickou a přírodovědnou, což představuje cca 200 000 předmětů. Z etnografických akvizic je bohatě zastoupen lidový malovaný nábytek, řemeslo, těšínské stříbrné šperky a lidový textil, z historických fondů sbírky fotografií, pohlednic, mincí, hracích strojků a výtvarného umění. Bohatá je publikační činnost muzea. Hlavní budova muzea, postavená v roce 1895 na Hlavní třídě vedoucí k hraničnímu přechodu s Polskou republikou, není v současnosti přístupná pro návštěvníky. V současné době muzeum sídlí na adrese Pražská 3/14, Český Těšín.
  Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě je veřejně přístupná vědecká knihovna s univerzálním knihovním fondem o velikosti přes milion knihovních jednotek. Svým uživatelům zpřístupňuje literaturu všech vědních oborů českého i zahraničního původu. Byla založena v roce 1951 se speciálním zaměřením na obory hutnictví a hornictví, při profilaci knihovního fondu v průběhu doby se však prosadila potřeba jeho tématické univerzálnosti. Od roku 2007 knihovna buduje speciální fond pro zrakově a sluchově postižené a zaměřuje se na doplňování dokumentů z oblasti enviromentalistiky. Je krajskou knihovnou a od roku 2001 partnerskou knihovnou Goethe-Institutu Praha.
  Moravskoslezská vědecká knihovna v Ostravě, příspěvková organizace, Prokešovo náměstí 9, 728 00 Ostrava
  Již od založení v roce 1945 bylo Těšínské divadlo koncipováno jako divadlo repertoárového typu, hrající pro všechny věkové a sociální vrstvy a jako divadlo zájezdové pro oblast celého Těšínského Slezska. Od roku 1951, po vzniku polské scény, hraje Těšínské divadlo dvojjazyčně - v českém i polském jazyce. V roce 2008 se stala součástí Těšínského divadla také loutková scéna Bajka, která uvádí loutková představení v českém i polském jazyce. Ročně zrealizuje zhruba 15 premiér, na mateřské scéně a zájezdových představeních v České republice i v zahraničí odehraje více než 520 představení. Ojedinělým projektem Těšínského divadla byl společný projekt obou scén "Těšínské nebe - Cieszynskie niebo" trojice autorů - Jaromír Nohavica (hudba), Radovan Lipus (scénář a režie) a Renata Putzlacher (scénář, překlady písní, dramaturgie). Velkého úspěchu dosáhla herečka české scény Těšínského divadla Lucie Bergerová, která za ztvárnění hlavní postavy Alžběty Báthoryové v inscenaci Báthoryčka získala prestižní výroční ocenění herecké asociace – Cenu Thálie 2013 v kategorii Muzikál, opereta nebo jiný hudebnědramatický žánr.