text: Ondřej Mucha: K adventu neodmyslitelně patří chrámové koncerty | Prostějovský REJ
  Ondřej Mucha vystudoval Konzervatoř Evangelické akademie v Kroměříži, sbormistrovství chrámové hudby na Univerzitě v Hradci Králové a obor hra na varhany na Vysoké škole múzických umení v Bratislavě. Věnuje se koncertní činnosti. Vedle pravidelných varhanních koncertů v Česku i v zahraničí (Slovensko, Polsko, Rakousko, Španělsko, ad.) vystoupil také na několika mezinárodních varhanních festivalech. V roce 2012 obdržel v rámci varhanní soutěže ORGANUM REGIUM cenu za vynikající pedagogické vedení.
  Foto: Archiv Ondřeje Muchy
  Během letošních svátků jste ve třech různých toho času de facto uzavřených kostelech Prostějova provedl čtyři adventní hudební zastavení a umístil je na internet a Facebook bez nároku na honorář, podporu města, bez povšimnutí vedení města. V jiných místech, například Zábřehu, nebo nedalekých Němčicích nad Hanou pořádaly podobné akce a zveřejnily je na sociální sítě tamější základní umělecké školy. Jak Vás napadlo tyto akce uspořádat?
  Advent je doba, kdy očekáváme narození Ježíše a připravujeme se na nadcházející vánoční svátky. K této době také neodmyslitelně patří chrámové koncerty, které jsou její součástí. Z důvodu pandemie nebylo možné tyto koncerty uskutečnit, proto jsme hledali způsob, jak je lidem dopřát a zpříjemnit jim toto těžké období.
  Máte pravdu, v jiných místech a mohu potvrdit, že je jich skutečně mnoho dělaly adventní a vánoční koncerty Základní umělecké školy. S radostí jsem sledovat nadšení žáků i učitelů, jejichž vynikající výkony přinesly velkou radost mnoha lidem. Vzorným příkladem byla dle mého názoru Základní umělecká škola v Zábřehu na Moravě.
  Prostřednictvím internetu mi přišlo mnoho děkovných ohlasů i ze zahraničí. Většina končila dotazem, kdy budeme vysílat další hudební zastavení. Také v průběhu Vánoc jsem potkal na náměstí několik lidí, kteří mi děkovali za adventní hudební zastavení, které jsem společně se zpěvačkou paní Dr. Němcovou natočil.
  Rád bych na tomto místě poděkoval Římskokatolické farnosti Povýšení sv. Kříže, Římskokatolické farnosti sv. Petra a Pavla a Církvi československé husitské - farnosti Prostějov za umožnění natáčení.
  Ozvali se Vám zástupci města dodatečně, nebo plánujete s městem výhledově nějakou spolupráci?
  Ze zástupců města Prostějova se mi nikdo neozval a nepřišla z jejich strany ani žádná reakce. Co si mám představit pod pojmem spolupráce s městem? Město Prostějov jsem reprezentoval na více jak 300 koncertních vystoupeních, dále na Mezinárodních hudebních festivalech a na koncertních vystoupeních v zahraničí (Polsko, Rakousko, Španělsko). V roce 2020 jsem měl vystupovat v Polsku, Německu a Itálii, ale z důvodu pandemie bylo mé vystoupení přesunuto na letošní rok.
  Podívejte se, kolik jsem měl za posledních 15 let vystoupení na kulturních akcích města nebo na festivalu Prostějovské dny hudby. Pouze jednou jsem hrál na předávání cen města Prostějova.
  V loňském roce jsem poslal Kulturnímu klubu Duha nabídku mého koncertu, na kterém bych uvedl klavírní skladby Vladimíra Ambrose a uctil tak 130. výročí narození této významné osobnosti města Prostějova. Do dnešního dne jsem nedostal žádnou odpověď.
  Koncert na barokních varhanách ve Vranově nad Dyjí. Zdroj: youtube.com
  V roce 2019 jsem založil Varhanní festival Karla Hejduška, který je věnovaný této významné osobnosti města Prostějova a koná se v kostele sv. Petra a Pavla, kde Karel Hejdušek dlouhá léta působil jako sbormistr a varhaník. Pro druhý ročník festivalu v roce 2020 jsem měl pozvané významné hosty, ale z důvodu pandemie se festival nemohl uskutečnit. V současnosti intenzivně pracuji na přípravě třetího ročníku s případnou možností festival uskutečnit prostřednictvím živého vysílání.
  Dále se věnuji vedení Spolku pro záchranu varhan v kostele sv. Jana Nepomuckého "U Milosrdných" v Prostějově, který jsem založil a jsem jeho předsedou. Cílem je zachránit velice vzácné varhany, které se v kostele nachází. V roce 2019 jsme uspořádali cekem 11 benefičních koncertů a další koncerty a akce jsme plánovali na rok 2020. Z důvodu pandemie jsme je ovšem nemohli uskutečnit. Uplynulý rok jsem tedy pracoval na dokumentaci nástroje a dokumentaci podobně technicky řešených varhan. Dostalo se mnoho odpovědí ale také mnoho nových otázek. V tomto směru budu nadále pokračovat. Návštěvníkům benefičních koncertů bude představena také malá výstava, která bude zaměřena na varhany a dění na kůru kostela ve 20. století.
  Působíte jako varhaník v klášterním kostele sv. Jana Nepomuckého v Prostějově, kde jste založil cyklus varhanních koncertů. Můžete mi k tomu říci něco bližšího?
  V klášterním kostele sv. Jana Nepomuckého "U Milosrdných" v Prostějově se nachází velice vzácné varhany. Původní barokní nástroj z roku 1756 se bohužel nedochoval, ale dochovala se původní varhanní skříň, do které byly v roce 1940 postaveny firmou Rieger současné varhany. Jsou postaveny podle zásad reformního hnutí Orgelbewegung, které vzniklo na základě teoretických spisů významného lékaře, teologa, varhaníka a držitele Nobelovy ceny Dr. Alberta Schweitzera. Podle prozatím dostupných informací je autorem návrhu varhan Egon von Glettr-Götz, který měl s Dr. Schweitzerem celou koncepci a technické provedení nástroje konzultovat. Tuto informaci prozatím intenzivně prověřuji.
  V Klášterním kostele sv. Jana Nepomuckého "U Milosrdných" působím jako varhaník od roku 2003. Když jsem zjistil, jaký mimořádný nástroj se v tomto kostele nachází, napadla mě myšlenka pořádat pravidelné varhanní koncerty. Zahajovací koncert jsem hrál v roce 2005 s následujícím programem: J. F. Dandrieu, J. S. Bach, M. E. Bossi, L. Janáček. Celý cyklus trval více jak deset let a představili se na něm významné osobnosti české varhanní školy, opakovaně např. prof. Alena Veselá, emeritní rektorka Janáčkovy akademie múzických umění v Brně, držitelka řady cen a v neposlední řadě také státního vyznamenání.
  Z důvodu špatného technického stavu nástroje jsme museli cyklus varhanních koncertů ukončit a nyní připravujeme jeho rozsáhlou rekonstrukci.