text: ZPRÁVA O ČINNOSTI SYSTÉMU ČESKÉHO ÚŘADU BEZPEČNOSTI PRÁCE ZA ROK PDF
  Download "ZPRÁVA O ČINNOSTI SYSTÉMU ČESKÉHO ÚŘADU BEZPEČNOSTI PRÁCE ZA ROK 2002"
  1 ZPRÁVA O ČINNOSTI SYSTÉMU ČESKÉHO ÚŘADU BEZPEČNOSTI PRÁCE ZA ROK 2002 červenec 2003
  2 O B S A H Úvodní slovo 1 Struktura a personální obsazení 1 2 Údaje o počtu nemocensky pojištěných zaměstnanců v jednotlivých odvětvích 7 3 Činnosti orgánů státního odborného dozoru Statistické údaje o výkonech, vydaných rozhodnutích a uložených pokutách Dozorčí činnost v jednotlivých odvětvích Stavebnictví Doprava Zemědělství Lesnictví Průmysl Pracovní podmínky Osobní ochranné pracovní prostředky Manipulace s materiálem a skladování Šetření pracovních úrazů a nehodových událostí Projektové dokumentace staveb Povolování a kolaudace staveb Poradenská činnost Program Bezpečný podnik Inspekční činnost v oblasti technických zařízení Tlaková zařízení Zdvihací zařízení Elektrická zařízení Plynová zařízení Jaderná energetika 36 4 Dozorčí činnosti Institutu technické inspekce Praha Poznatky z výkonu činností Všeobecně Tlaková zařízení Zdvihací zařízení Elektrická zařízení Plynová zařízení Jaderná energetika Jaderná elektrárna Dukovany Jaderná elektrárna Temelín Inspekční činnost prováděná u oprávněných výrobních organizací 40
  3 5. Právní činnost Výzkumná činnost Projekty výzkumného záměru Projekty granty MPSV a MŽP Informační činnost Šetření stížností, oznámení a podnětů Výchova a vzdělávání zaměstnanců systému ČÚBP Odborná školení a odborné semináře inspektorů SOD Vzdělávání - získávání nových schopností Výchova a výcvik nových inspektorů čekatelů Publicita Tisk Účast na výstavách Národní program propagace a osvěty Regionální projekty propagace a osvěty Poskytování informací podle 18 odst. 1 zákona č. 106/1999 Sb Spolupráce s orgány a organizacemi, mezinárodní spolupráce Spolupráce systému ČÚBP orgány a organizacemi Mezinárodní spolupráce v systému ČÚBP Mezinárodní spolupráce ITI Praha Závěr 53 Přílohy 1. Právní předpisy mající význam pro činnost kontroly 2. Pracovní úrazovost v České republice v roce 2002 (zpracoval VÚBP z podkladů ČSÚ) 3. Seznam zkratek
  4 Úvodní slovo Zpráva o činnosti systému Českého úřadu bezpečnosti práce za rok 2002 informuje o činnosti ČÚBP, inspektorátů bezpečnosti práce, Institutu technické inspekce Praha a o činnostech těchto orgánů prováděných ve spolupráci s Výzkumným ústavem bezpečnosti práce Praha a Institutem výchovy bezpečnosti práce Brno. Český úřad a inspektoráty bezpečnosti práce jsou orgány státního odborného dozoru nad bezpečností práce a technických zařízení a nad dodržováním stanovených pracovních podmínek. Předkládané informace zahrnují především výsledky dozorčí činnosti orgánů státního odborného dozoru, dozorčí činnost Institutu technické inspekce Praha, legislativní a právní činnost, výzkumnou, výchovnou a vzdělávací činnost, činnost na úseku informatiky a analýz, spolupráci s orgány a organizacemi a mezinárodní spolupráci systému ČÚBP. K hlavním druhům informací patří konkrétní zjištění z prověrek organizací a podnikajících fyzických osob při naplňování jednotlivých úkolů schváleného programu činnosti pro rok Úkoly pro uvedený rok byly stanoveny na základě analýz stavu v jednotlivých oborech ekonomických činností a byly zaměřeny do oblastí vysokých rizik vzniku pracovních úrazů a závažných nedostatků ovlivňujících větší množství osob. Obsah a rozsah informací je v souladu s Úmluvou o inspekci práce v průmyslu a obchodě č. 81 článek 20 a 21. Předložení zprávy vychází z článku 11 písmeno e) Úmluvy o bezpečnosti a zdraví pracovníků a o pracovním prostředí č. 155 z roku 1981, který ukládá každoročně zveřejňovat informace o opatřeních učiněných v souvislosti s předcházením úrazům a ujmám na zdraví, k nimž došlo při práci nebo v přímé souvislosti s ní. Jedním z cílů národní politiky BOZP je zajištění důsledné kontroly uplatňování a dodržování předpisů se zaměřením na prevenci rizik. Smyslem předkládané zprávy je nejen zevšeobecnit zjištěné nedostatky v jednotlivých oblastech činnosti, ale dát též přehled o ohroženích a úrazech, které si nezodpovědností zaměstnavatelů a vedoucích zaměstnanců způsobili jejich podřízení. Zpráva dává přehled také o tom, co může způsobit nezodpovědnost samotných zaměstnanců neplněním si svých povinností v ochraně zdraví. V neposlední řadě poskytuje informace o represích, které jako poslední možnost realizuje systém ČÚBP s cílem donutit subjekty odstranit přetrvávající nedostatky. Chtěl bych poděkovat všem, kteří se podílí na snížení rizik na pracovištích, vytváří svým zaměstnancům odpovídající pracovní podmínky a příznivé pracovní prostředí a hlavně těm, kteří navíc obhajují titul Bezpečný podnik jako vizitku své příkladné práce. Ing. Jaromír Elbel předseda ČÚBP
  5 1 Struktura a personální obsazení Český úřad bezpečnosti práce je orgán státní správy a je podřízen Ministerstvu práce a sociálních věcí. Řídí činnost inspektorátů bezpečnosti práce a organizací státního odborného dozoru. Rozhoduje o odvoláních proti opatřením inspektorátů bezpečnosti práce a plní úkoly státního odborného dozoru v případech, v nichž si to ze zvlášť důležitých celospolečenských důvodů vyhradí. Podílí se na výzkumu na úseku bezpečnosti práce a technických zařízení. Společně s Institutem výchovy bezpečnosti práce zabezpečuje vzdělávání, výchovu a školení odborníků systému ČÚBP a pořádá nebo se zúčastňuje vzdělávacích akcí a školení pro širokou odbornou veřejnost. Pomáhá vytvářet teoretické a metodické zázemí pro vzdělávání a výchovu v oblasti BOZP a podílí se na tvorbě osvětových a propagačních prostředků. V čele ČÚBP je předseda, kterého jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí. Inspektoráty bezpečnosti práce jsou státní orgány, které vykonávají státní odborný dozor nad bezpečností práce a technických zařízení a nad dodržováním stanovených pracovních podmínek a plní další úkoly v této oblasti ve smyslu zákona č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění pozdějších předpisů. Od 1. ledna 2003 inspektoráty bezpečnosti práce svou působností nejsou totožné jako v minulosti s kraji, ale šest IBP má svou působnost vždy na dva kraje ČR. V čele IBP jsou vedoucí inspektoři bezpečnosti práce, které jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí. IBP jsou přímo podřízeny ČÚBP. Institut technické inspekce Praha (ITI Praha) je organizací státního odborného dozoru. Provádí státní odborný dozor nad bezpečností vyhrazených technických zařízení. Podává odborná a závazná stanoviska, provádí prohlídky, organizuje a vyhodnocuje zkoušky vyhrazených technických zařízení, prověřuje odbornou způsobilost organizací a podnikajících fyzických osob a vydává jim oprávnění, prověřuje odbornou způsobilost fyzických osob a vydává jim osvědčení a provádí další odborné činnosti u vyhrazených technických zařízení v rozsahu uvedeného zákona. V čele ITI Praha je ředitel, kterého jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí. ITI Praha jako příspěvková organizace MPSV je po odborné stránce podřízen ČÚBP. Systémem ČÚBP se rozumí vlastní úřad ČÚBP, IBP a ITI Praha se všemi vzájemnými vazbami. VÚBP a IVBP jsou samostatnými příspěvkovými organizace v přímé podřízenosti MPSV. ČÚBP řadu činností na úseku BOZP vykonává v úzké součinnosti s těmito organizacemi. V roce 2002 byl počet zaměstnanců IBP a ČÚBP 444, z toho 172 žen. Inspektorů provádějící dozorčí činnost u subjektů bylo 237, vedoucích zaměstnanců bylo 45, z toho 12 žen, administrativních zaměstnanců 129 a pomocného a obslužného personálu 35. Počet zaměstnanců ITI Praha byl 81, z toho 25 žen. Inspektorů provádějící dozor 53 a vedoucích zaměstnanců 12. 2
  6 ORGANIZAČNÍ SCHÉMA SYSTÉMU ČÚBP ( k ) předseda náměstek předsedy odbor kanceláře předsedy odbor ekonomicko-správní odbor právní odbor inspekce I odbor inspekce II kancelář předsedy vzdělávání, mezinárodní vztahy,styk s veřejností kontrola, vyřizování stížností oddělení informatiky a informačních systémů úsek rozpočtu a účetnictví oddělení hospodářské správy harmonizace a integrace právní a správní činnost knihovna, normy 3.00 IBP pro hlavní město Prahu se sídlem v Praze 4.00 IBP pro Středočeský kraj se sídlem v Praze 5.00 IBP pro Jihočeský kraj a Vysočinu se sídlem v Českých Budějovicích Pobočka pro Prahu a střední Čechy Pobočka České Budějovice Pobočka Plzeň ITI Praha 6.00 IBP pro Plzeňský kraj a Karlovarský kraj se sídlem v Plzni Pobočka Ústí nad Labem kancelář Liberec 7.00 IBP pro Ústecký kraj a Liberecký kraj se sídlem v Ústí nad Labem Pobočka Hradec Králové 8.00 IBP pro Královéhradecký kraj a Pardubický kraj se sídlem v Hradci Králové Pobočka Brno kancelář Olomouc 9.00 IBP pro Jihomoravský kraj a Zlínský kraj se sídlem v Brně IBP pro Moravskoslezský kraj a Olomoucký kraj se sídlem v Ostravě Pobočka jaderná energetika kancelář Dukovany kancelář Temelín 3
  7 Sídlo, vedoucí zaměstnanci a garanti Českého úřadu bezpečnosti práce (upraveno ke dni vydání) Český úřad bezpečnosti práce Ve Smečkách 29, pošt. přihr Praha 1 tel.: fax: Vedoucí zaměstnanci: Předseda ČÚBP Náměstek předsedy Ředitelka kanceláře předsedy Ředitelka odboru ekonomicko-správního Ředitel odboru právního Ředitel odboru inspekce I Ředitel odboru inspekce II Ing. Jaromír Elbel dosud neobsazeno Ing. Magdalena Slavíková Ing. Helena Matoušková JUDr. Jan Augusta Ing. Michal Ronin Ing. Pavel Krejcar Odborní garanti: mezinárodní vztahy vzdělávání, výchova, styk s veřejností programy činnosti, zprávy o činnosti, vyřizování stížností, kontrola výpočetní technika, analýzy harmonizace a integrace právní a správní činnost právní analýzy a legislativa knihovna, normy hutnictví, strojírenství, průmysl textilu, skla, polygrafie, papírenství, kožedělný průmysl chemický průmysl stavebnictví zemědělství, potravinářství, terciální sféra lesnictví a dřevozpracující průmysl doprava, opravárenství manipulace s materiálem a skladování pracovní podmínky, OOPP plynová zařízení a svařování jaderná energetika zdvihací zařízení tlaková zařízení elektrická zařízení Ing. Magdalena Slavíková PhDr. Zdeněk Svoboda Ing. Jaromír Ošťádal Ing. Vojen Šafránek Jiří Vít Ing. Josef Mach JUDr. Petr John JUDr. Eva Hereinová Jan Hártl Mgr. Alena Horáčková Ing. Josef Ježdík Ing. Alois Losman Ing. Marie Pečená Ing. Marie Licková Ing. Pavel Šalamon Ing. Miroslava Šmídová Ing. Antonín Dušátko Ing. Magdalena Bayerová Ing. Ladislav Hamáček Ing. Josef Jílek Ing. Pavel Krejcar Ing. Miroslav Koščo Ing. Vladimír Turnovec 4
  8 Sídla inspektorátů bezpečnosti práce (upraveno ke dni vydání) Inspektorát bezpečnosti práce Kladenská 103/105 tel.: pro hl. město Prahu Praha 6 fax: se sídlem v Praze vedoucí inspektor BP: Ing. Vilém Čada tel.: Inspektorát bezpečnosti práce Průhonická 55 tel.: pro Středočeský kraj Praha 10 fax: se sídlem v Praze vedoucí inspektor BP: Ing. Pavel Škvor tel.: Inspektorát bezpečnosti práce Vodní 21 tel.: pro Jihočeský kraj a Vysočinu České Budějovice fax: se sídlem v Českých Budějovicích vedoucí inspektor BP: Ing. Pavel Vaniš tel.: kancelář v Jihlavě Tolstého 15, Jihlava tel Inspektorát bezpečnosti práce Schwarzova 27 tel.: pro Plzeňský kraj a Karlovarský Plzeň fax: kraj se sídlem v Plzni vedoucí inspektor BP: Ing. Miroslav Duchek tel.: kancelář v Sokolově Jednoty 654, Sokolov tel , Inspektorát bezpečnosti práce SNP 2720/21 tel.: pro Ústecký kraj a Liberecký kraj pošt. přihr. 9 fax: se sídlem v Ústí nad Labem Ústí nad Labem vedoucí inspektor BP: Ing. Jaromír Jaroš tel.: kancelář v Liberci Náměstí Eduarda Beneše č. 26, Liberec tel , Inspektorát bezpečnosti práce Říční 1195 tel.: pro Královéhradecký kraj a Pardubic- pošt. přihr. 53, pošta 2 fax: ký kraj se sídlem v Hradci Králové Hradec Králové vedoucí inspektor BP: Ing. Miloslav Kočí tel.: Inspektorát bezpečnosti práce Milady Horákové 3 tel.: pro Jihomoravský kraj a Zlínský pošt. přihr. 260 fax: kraj se sídlem v Brně Brno vedoucí inspektor BP: Ing. Miloslav Křešťák tel.: kancelář ve Zlíně Čiperova 5182, Zlín tel , Inspektorát bezpečnosti práce Živičná 2 tel.: pro Moravskoslezský kraj a Olomouc Ostrava fax: ký kraj se sídlem v Ostravě vedoucí inspektor BP: Ing. Ladislav Baron tel.: kancelář v Olomouci Vejdovského 4, Olomouc tel
  9 Sídla Institutu technické inspekce Praha a jeho poboček (upraveno ke dni vydání) Institut technické inspekce Ve Smečkách 29 tel.: Praha Praha 1 fax : ředitel Ing. Jan Dubský tel.: Pobočka ITI pro Prahu Hostivítova 5/124 tel.: a střední Čechy Praha 2 fax: vedoucí inspektor: Vladimír Hulena Pobočka ITI Rudolfovská 34 tel.: České Budějovice České Budějovice fax: vedoucí inspektor: Ing. Pavel Hrubec Pobočka ITI U Borského parku 3 tel.: Plzeň Plzeň Bory fax: vedoucí inspektor: Ing. Miroslav Burian Pobočka ITI SNP 2720/21 tel.: Ústí nad Labem Ústí nad Labem fax: vedoucí inspektor: Ing. Petr Wiesner Kancelář ITI Orlí 261/8 tel.: Liberec Liberec 1 fax: Pobočka ITI Riegrovo náměstí 1493 tel.: Hradec Králové Hradec Králové fax: vedoucí inspektor: Ing. Josef Rejchrt Pobočka ITI Jílová 14 tel.: Ostrava Ostrava 1 fax: vedoucí inspektor: Ing. Jindřich Witos Kancelář ITI Kosmonautů 10 tel.: Olomouc Olomouc fax: Pobočka ITI Praha U Balabenky 1908/6 tel.: jaderná energetika Praha 8 fax: vedoucí inspektor: Ing. Pavel Pánek Kancelář elektrárny Elektrárna Dukovany tel.: Dukovany Dukovany fax: Kancelář elektrárny P.O.BOX 23 tel.: Temelín Temelín fax: Pobočka ITI Milady Horákové 3 tel.: Brno Brno fax: vedoucí inspektor: Ing. František Fireš 6
  10 2 Údaje o počtu nemocensky pojištěných zaměstnanců v jednotlivých odvětvích Kód Skupina odvětví Zaměstnanci A 01 Zemědělství, myslivost A 02 Lesnictví, těžba dřeva B 05 Rybolov, chov ryb C 10 Dobývání uhlí a rašeliny C 12 Dobývání uranových a thoriových rud C 14 Dobývání a úprava ostatní D 15 Výroba potravin a zpracování tabáku D 17 Textilní průmysl D 18 Oděvní průmysl, zpracování kožešin D 19 Výroba usní a brašnářství D 20 Průmysl dřevařský (kromě výroby nábytku) D 21 Výroba vlákniny, papíru D 22 Vydavatelství a tisk D 23 Koksování, zpracování ropy D 24 Výroba chemických výrobků D 25 Výroba pryžových a plastických výrobků D 26 Výroba ostatních minerálních výrobků D 27 Výroba kovů, hutní zpracování D 28 Výroba kovových konstrukcí D 29 Výroba strojů a zařízení D 30 Výroba kancelářských strojů a počítačů D 31 Výroba elektrických strojů a přístrojů D 32 Výroba radiových a televizních zařízení D 33 Výroba zdravotnických přístrojů a hodin D 34 Výroba motorových vozidel D 35 Výroba ostatních dopravních zařízení D 36 Výroba nábytku, ostatní průmysl D 37 Zpracování druhotných surovin E 40 Výroba a rozvod elektřiny a plynu E 41 Úprava a rozvod vody F 45 Stavebnictví
  11 G 50 Prodej a údržba motorových vozidel G 51 Velkoobchod (kromě motorových vozidel) G 52 Maloobchod (kromě motorových vozidel) H 55 Pohostinství a ubytování I 60 Pozemní doprava, potrubní doprava I 61 Vodní doprava 729 I 62 Letecká a kosmická doprava I 63 Vedlejší a pomocná činnost v dopravě I 64 Činnost poštovní a telekomunikační J 65 Peněžnictví J 66 Pojišťovnictví (kromě sociálního) J 67 Činnost s úvěry, pojišťovnictví K 70 Činnost v oblasti nemovitostí K 71 Pronájem strojů a přístrojů K 72 Zpracování dat a související činnosti K 73 Výzkum a vývoj K 74 Služby převážně pro podniky L 75 Veřejná správa, Obrana, sociální pojištění M 80 Školství N 85 Zdravotnictví, veterinární činnost, sociální činnost O 90 Odstraňování odpadu, čištění města O 91 Činnosti společenských organizací O 92 Rekreační, kulturní a sportovní činnost O 93 Ostatní služby Nezjištěno Celkem všechny skupiny Poznámka: Zpracováno podle údajů ČSÚ Odvětví psaná kurzívou podléhají z větší části dozoru ČBÚ nebo jiných resortních orgánů 8
  12 3 Činnost orgánů státního odborného dozoru Základní úlohou státního odborného dozoru nad bezpečností práce je preventivní dohled nad dodržováním práva a jeho vymáhání v případech, kdy zaměstnavatel nebo jeho zaměstnanci nedodržují stanovené povinnosti vyplývající z předpisů k zajištění bezpečné práce. Další, neméně důležitou úlohou, je poskytování bezplatného poradenství a podávání podnětů a návrhů kompetentním orgánům státní správy k nápravám nebo změnám odpovídající legislativy. Zaměření dozorčí činnosti v roce 2002 tak jako v minulých letech vycházelo zejména z hledisek: - prevence rizik, - ukazatelů pracovní úrazovosti, - opakovaných pracovních úrazů ze stejných zdrojů a příčin. Prověrky byly zaměřeny především na kontrolu plnění povinností zaměstnavatelů v oblasti prevence. K zabezpečení prověrek podle stanovených kritérií stanovil ČÚBP v Programu činnosti ČÚBP na rok 2002 v oblasti dozoru celorepublikové úkoly. V návaznosti na tento program zpracovaly své programy činnosti i IBP, které si vedle celorepublikových úkolů zařadily své vlastní úkoly podle stanovených priorit a specifiky jednotlivých krajů. Celorepublikové úkoly stanovené ČÚBP: - bezpečnost práce ve stavebnictví - práce ve výškách, zemní práce, bourací a rekonstrukční práce, technický stav strojů a strojních zařízení, - bezpečnost práce v potravinářské průmyslu - pekárenská a cukrářská výroba, - bezpečnost práce při výrobě kovových konstrukcí, - pracovní režim řidičů zájezdových autobusů mezinárodní autobusové dopravy - kontrola v silničním provozu, - poskytování osobních ochranných pracovních prostředků, - bezpečnost při provozu zařízení na přípravu uhelného prášku pro kotle na prášková paliva, - bezpečnost práce při skladování hořlavých sypkých hmot v zásobnících, - bezpečnost při provozu manipulačních vozíků s vlastním pohonem, - bezpečnost při provozu hořáků plynových spotřebičů s výkonem nad 100 kw, - dodržování stanovené pracovní doby v obchodních řetězcích, - bezpečnost při provozu plně automatizovaných (bezobslužných) parních a horkovodních kotlů, - bezpečnost provozu autojeřábů, - integrovaná inspekce podle zákona č. 353/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů, - program Bezpečný podnik. Součástí prověrek prováděných podle stanovených úkolů programu činnosti byla vždy: - kontrola plnění ustanovení 133 odst. 1 písm. a) až f) a 132a odst. 1 až 6 ZP; - kontrola uplatňování nařízení vlády č. 495/2001 Sb.; - kontrola plnění povinností při evidenci pracovních úrazů podle nařízení vlády č. 494/2001 Sb.; - následná prověrka plnění nařízených opatření z předchozích prověrek. Informační systém Českého úřadu bezpečnosti práce (IS ČÚBP), ve kterém jsou evidovány jednotlivé výkony uváděné v protokolech, vydaná rozhodnutí, zjištěné závady, porušení právních předpisů, uložené sankce aj., významnou měrou napomáhá pro zpracování a analýzy 9
  13 dat zjištěných při prověrkách a při vyšetřování pracovních úrazů a mimořádných událostí. Z dozorčí činnosti plnící celorepublikové úkoly dle programu činnosti na rok 2002 byly zpracovány podrobné závěrečné zprávy, jejichž součástí byly i návrhy na opatření. 3.1 Statistické údaje o výkonech, vydaných rozhodnutích a uložených pokutách Po několikaleté stagnaci došlo k nárůstu celkového počtu prověrek organizací a podnikajících fyzických osob a šetření smrtelných a závažných pracovních úrazů. Cílem roku 2002 bylo směrovat prověrky k většímu počtu dozorovaných organizací a podnikajících fyzických osob při plnění celorepublikových úkolů, u kterých počet stoupl třikrát oproti roku Celkový počet prověrek a šetření se tak zvýšil oproti roku 2001 téměř o 41,2% na Vzhledem k dané legislativě a rozsahu povinností z pohledu účinnosti i úspěšnosti se dosažený počet prověrek jeví jako optimální. Počty prověrek stanovených úkolů ČÚBP, plánovaných prověrek IBP, ostatních operativně zařazených prověrek a šetření za poslední tři roky ukazuje graf č. 1. Graf č. 1 Počet prověrek organizací a podnikajících fyzických osob a šetření příčin mimořádných událostí Úkoly ČÚBP Úkoly IBP plánované Úkoly IBP ostatní Šetření V letech 2000 až 2002 dochází k trvalému mírnému poklesu počtu vyjádření k projektovým dokumentacím staveb. K dalšímu poklesu po roce 2001 (o 3,6%) došlo i v roce 2002 (o 1,9%) a to na Podrobnější údaje jsou uvedeny v kapitole 3.5. Postupný pokles zaznamenal i počet uplatnění požadavků předpisů při povolování a kolaudacích staveb, který v roce 2002 poklesl oproti roku 2001 o 6,3%, tj. na počet Přehled počtu provedených výkonů v roce 2000 až 2002 udává tabulka č. 1a a 1b. 10
  14 Počet provedených výkonů inspektoráty bezpečnosti práce Tabulka č. 1a V ý k o n y (prověrky a šetření) Prověrky organizací a podnikajících fyzických osob úkoly ČÚBP Prověrky organizací a podnikajících fyzických osob úkoly IBP plánované Prověrky organizací a podnikajících fyzických osob úkoly IBP ostatní Šetření příčin smrtelných úrazů ( Šetření příčin závažných úrazů Šetření příčin ostatních úrazů Šetření příčin nehodových událostí Celkem ( prověrky a šetření ) Poznámka: - kategorie úrazů jsou členěny podle číselníku platného pro rok 2002 ( - za závažné úrazy jsou pokládány úrazy s dobou hospitalizace delší jak 5 dnů Tabulka č. 1b O s t a t n í v ý k o n y Návrhy potřebných technických a jiných opatření Vyjádření k projektovým dokumentacím staveb Uplatnění požadavků při povolování a kolaudacích staveb Odňatá nebo omezená oprávnění k činnostem na VTZ Odňatá nebo omezená osvědčení k činnostem na VTZ Vyjádření k předpisům k zajištění BP a BTZ Uskutečněná poradenství Při dozorčí činnosti byla IBP využívána oprávnění daná zákonem č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění pozdějších předpisů. Jednalo se zejména o rozhodnutí k odstranění závad v přiměřených lhůtách, vyřazování strojů a zařízení z provozu, o zákaz užívání provozních prostorů, technologií nebo činnosti, ohrožují-li život nebo zdraví zaměstnanců, zákaz práce vykonávané v rozporu s předpisy stanovícími pracovní podmínky a rozhodnutí o uložení pokut. 11
  15 Vývoj počtu zjištěných závad z prověrek a šetření, představujících porušení předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení a předpisů stanovících pracovní podmínky, ukazuje následující tabulkový přehled. Rok Počet závad Rozdělení závad z násobností podle odvětví je přiložen podle jednotlivých let na následujících stranách č. 13 až 15. Porovnání počtu zaznamenaných závad z úkolů roku 2000 až 2002 u 10 skupin, které v roce 2002 představovaly zhruba 78 % všech zaznamenaných závad, ukazuje graf č. 2. Graf č. 2 Skupiny s nejvyšším počtem zjištěných závad počty zjištěných závad počty závad 2000 počty závad 2001 počty závad skupiny zjištěných závad 301 Řízení bezpečnosti práce v organizacích 228 Motorové vozíky 010 Výrobní a provozní budovy 173 Tlakové nádoby stabilní 308 Osobní ochranné pracovní prostředky 304 Práce přesčas 215 Jeřáby a jiná zdvihadla 232 Sklady a skladování 200 Nářadí 168 Kotelny V roce 2002 pokračovala kontrola plnění povinností zaměstnavatele v oblasti prevence rizik a nadále vzrostl počet závad v oblasti vyhodnocování rizik, vyhledávání jejich zdrojů a příčin a přijímání opatření k jejich odstranění nebo přijatelné minimalizaci. Počet porušení ustanovení zákoníku práce výrazně vzrostl v roce 2001 a tento růst pokračoval i v roce 2002, kdy vzrostl o 32%. Počet porušení ustanovení vyhlášky ČÚBP č. 48/1982 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zůstává po všechny tři roky přibližně na stejné úrovni. 12
  16 Silniční nákladní doprav Maloobchod se smíšeným zbožím Výstavba pozemních a inženýrskýc Pronájem vlastních nemovitostí převahou potravin a tabáku staveb Výroba zámků a kován Provoz restaurací, bufetů Rostlinná a živočišná výrob Pozemní a inženýrské stavitelstv Výroba pekárenských a cukrářskýc výrobků Pátrací a ochranné služby Ústavní zdravotní péče Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů Údržba a opravy dvoustopýc motorových vozidel Sociální péče s ubytováním Výroba stavebně truhlářská a tesařsk Maloobchod se smíšeným zbožím Specializované stavební činnosti, jind neuvedené Ostatní maloobchod se smíšeným zbožím Ostatní s nižším počtem závad Mechanické úpravy kovů Výroba stavebně truhlářsk Všeobecná veřejná správa Výroba dílů a příslušenství dvoustopých motorových vozidel Výroba ostatního kovového zbož Výroba hotového krmiva pro hospodářská zvířata Povrchová úprava kovů Výroba, zpracování a konzervování masa z velkých hospodářských zvířa Výroba elektromotorů a Výroba nádrží, zásobníků a kontejner transformátorů z kovů,nádob na stlačené plyny, Počty závad s násobností po odvětvích v roce
  17 Silniční nákladní doprava Pronájem vlastních nemovitostí Rostlinná a živočišná výroba Výroba zámků a kování Výstavba pozemních a inženýrských staveb Výroba pekárenských a cukrářských výrobků Pátrací a ochranné služby Pozemní a inženýrské stavitelství Provoz restaurací, bufetů Ústavní zdravotní péče Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů Maloobchod se smíšeným zbožím s převahou potravin a tabáku Údržba a opravy dvoustopých motorových vozidel Sociální péče s ubytováním Výroba stavebně truhlářská a tesařská Maloobchod se smíšeným zbožím Specializované stavební činnosti, jinde neuvedené Ostatní maloobchod se smíšeným zbožím Ostatní s nižším počtem závad Mechanické úpravy kovů Výroba stavebně truhlářská Všeobecná veřejná správa Výroba dílů a příslušenství dvoustopých motorových vozide Výroba, zpracování a konzervování masa z velkých hospodářských zvířat Výroba nádrží, zásobníků a kontejnerů z kovů,nádob na Výroba ostatního kovového zboží stlačené plyny, Výroba hotového krmiva pro hospodářská zvířata Povrchová úprava kovů Výroba elektromotorů a transformátorů Počty závad s násobností po odvětvích v roce
  18 Silniční nákladní doprava Výstavba pozemních a inženýrských staveb Rostlinná a živočišná výroba Pozemní a inženýrské stavitelství Výroba pekárenských a cukrářských výrobků Výroba zámků a kování Pátrací a ochranné služby Pronájem vlastních nemovitostí Provoz restaurací, bufetů Ústavní zdravotní péče Maloobchod se smíšeným zbožím s převahou potravin a tabáku Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů Údržba a opravy dvoustopých motorových vozidel Sociální péče s ubytováním Výroba st avebně truhlářská a tesařská Ostatní s nižším počtem závad Maloobchod se smíšeným zbožím Specializované stavební činnosti, jinde neuvedené Ostatní maloobchod se smíšeným zbožím Mechanické úpravy kovů Všeobecná veřejná správa Výroba stavebně truhlářská Výroba ostatního kovového zboží Výroba, zpracování a konzervování masa z velkých hospodářských zvířat Výroba nádrží, zásobníků a kontejnerů z kovů,nádob na stlačené plyny, Výroba elektromotorů a transformátorů Výroba dílů a příslušenství dvoustopých motorových vozidel Povrchová úprava kovů Výroba hotového krmiva pro hospodářská zvířata Počty závad s násobností po odvětvích v roce
  19 Počet vyřazených strojů, vydaných zákazů a zjištěných nedodržení zákazů v oblasti pracovních podmínek v roce 2002 udává tabulka č. 2. Tabulka č. 2 Počet vyřazených strojů, vydaných zákazů a zjištěných nedodržení zákazů v oblasti pracovních podmínek Z á k a z y 2002 Vyřazené stroje a zařízení z provozu 255 Zakázané užívání výrobních a provozních prostorů 46 Zakázané technologie 45 Zakázané činnosti 316 Nedodržení zákazů práce přesčas (kromě mladistvých) 79 Nedodržení zákazů práce přesčas mladistvých 0 Nedodržení zákazů noční práce mladistvých 0 Nedodržení zákazů práce žen při ruční manipulaci a přenášení nadlimitních břemen 0 Nedodržení zákazů práce mladistvých při ruční manipulaci a přenášení nad. břemen 0 Nedodržení ostatních stanovených pracovních podmínek pro práci žen a mladistvých 1 V informačním systému IS SOD se zaznamenávají zjištěná porušení předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení a předpisů stanovících pracovní podmínky. Přehled počtu nejčastěji porušených předpisů udává graf č. 3. Graf č Přehled nejčastěji porušených předpisů Zák. práce Vyhl. 48/82 Vyhl. 324/90 Vyhl. 12/95 Vyhl. 91/93 Vyhl. 85/78 Nař.vlády 495/01 Vyhl. 213/91 Poznámka 1: z důvodu prostorového řešení grafu nejsou názvy předpisů uvedeny v plném znění 16
  20 Poznámka 2: pro potřeby analýz umožňuje IS SOD i podrobnější členění v rámci jednotlivých předpisů. Přehled o výši uložených pokut organizacím a podnikajícím fyzickým osobám v posledních třech letech 2000 až 2002 udává následující graf č. 4. Graf č. 4 Výše pokut organizacím a podnikajícím fyzickým osobám (v mil. Kč) v letech 2000 až 2002 výše pokut mil. Kč ,4 10,5 11, roky Celkový přehled o výši a počtu uložených pokut organizacím a podnikajícím fyzickým osobám, dále pokut zaměstnancům organizací a podnikajících fyzických osob a blokových pokut v roce 2001 a 2002 udává tabulka č. 3. Pokuty uložené inspektoráty bezpečnosti práce Tabulka č. 3 P o k u t y Pokuty organizacím a podnikajícím fyzickým osobám - počet Pokuty organizacím a podnikajícím fyzickým osobám - výše v Kč z toho za zjištěná porušení předpisů při prověrkách - počet z toho za zjištěná porušení předpisů při prověrkách - výše v Kč z toho za zjištěná porušení předpisů v příčinné souvislosti s pracovním úrazem, mimořádnou událostí, nebo s technickými příčinami průmyslových otrav a nemocí z povolání - počet z toho za zjištěná porušení předpisů v příčinné souvislosti s pracovním úrazem, mimořádnou událostí, nebo s technickými příčinami průmyslových otrav a nemocí z povolání - výše v Kč Pokuty zaměstnancům organizací a podnikajících fyzických osob - počet 6 28 Pokuty zaměstnancům organizací a podnikajících fyzických osob - výše v Kč Blokové pokuty - počet Blokové pokuty - výše v Kč
  21 Nejvyšší pokuta uložená v roce 2002 organizaci činila Kč, podnikající fyzické osobě pak Kč. Celková výše pokut uložená podnikajícím fyzickým osobám v roce 2002 zaznamenala výrazný pokles a činila Kč, tedy téměř o 30% měně než v roce V roce 2002 se zastavil od roku 1989 probíhající postupný pokles počtu uložených pokut organizacím a podnikajícím fyzickým osobám. V roce 2002 se jejich počet zvýšil o 7,2% oproti roku 2001, a to na 473 uložených pokut. Průměrná výše pokuty organizaci resp. podnikající fyzické osobě však v posledních letech trvale narůstá, v roce 2002 vzrostla na Kč. 3.2 Dozorčí činnost v jednotlivých odvětvích Strategie státního odborného dozoru nad bezpečností práce v roce 2002 vycházela ze záměrů provést plošné prověrky v těch odvětvích, které nejvíce ovlivňují stav a vývoj pracovní úrazovosti. Dalším cílem bylo provést plošnou prověrku pracovních podmínek a ověřit tak naplňování povinností zaměstnavatelů vyplývajících ze změny zákoníku práce zákonem č. 155/2000 Sb., platného od Vedle celostátně prováděných úkolů IBP provedly prověrky vyplývající z potřeb jednotlivých krajů, a to především v dřevařském průmyslu, lesnictví a ve výrobě strojů a zařízení. Z celkového počtu prověřovaných organizací a podnikajících fyzických osob jich bylo 1611 (15,57%) ze stavebnictví, 924 (8,94)% z potravinářského průmyslu, 882 (8,53%) z výroby ocelových konstrukcí, 740 (7,16%) ze zemědělství, 521 (5,04%) z velkoobchodu, 490 (4,74%) z maloobchodu a 419 (4,05%) z dřevařského průmyslu. Nejvíce prověřovaných subjektů z důvodu vyšetřování příčin vzniku pracovních úrazů bylo ve stavebnictví 105 subjektů (tj. 27,13%), ve výrobě kovových konstrukcí 38 subjektů (tj. 9,82%), v zemědělství 34 subjektů (tj. 8,78%) a v dřevařském průmyslu 18 subjektů (tj. 4,65%). Nejčastěji prověřovanými subjekty byly malé a střední podniky, a to především proto, že je jich v ČR nejvíce a stav v zajišťování bezpečné a zdraví neohrožující práci v těchto podnicích je na nižší úrovni, než je tomu v podnicích velkých Stavebnictví Stavebnictví představuje v současné době z hlediska bezpečnosti práce jedno z nejrizikovějších odvětví. Stav bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v tomto odvětví je již několik let neměnný. Díky novým typům lešení a novým strojům a zařízením se sice zlepšuje situace při provozování technických zařízení, nicméně přetrvává liknavost podnikatelských subjektů při plnění povinností zaměstnavatele, převážně v oblasti školení zaměstnanců a v oblasti vyhledávání, hodnocení a odstraňování rizik. Při prověrkách prováděných IBP byl kladen důraz na systém obecné prevence, na vlastní dozor na staveništích, resp. pracovištích, kde se prováděly práce ve výškách za použití lešení popř. jiných pomocných konstrukcí pro práce ve výškách. Prověrky byly dále zaměřeny na rekonstrukční a bourací práce, zemní práce, bezpečný provoz stavebních strojů a na pracoviště, kde pracují současně zaměstnanci více zaměstnavatelů, popř. s podnikajícími fyzickými osobami. Práce ve výškách Nejrizikovější a v současné době nejproblémovější stavební činnosti jsou práce ve výškách, zejména práce na střechách (klempířské, pokrývačské a izolační práce), kdy dochází 18
  22 k nejvyššímu počtu smrtelných a vážných pracovních úrazů v důsledku pádu z výšky. Nejhorší stav při provádění těchto prací je u malých firem a zvláště u podnikajících fyzických osob, které pracují většinou sami na základě živnostenského listu. PFO, které pracují na základě smlouvy o dílo nebo dokonce jen podle ústní dohody, nemají vůli svoji bezpečnost zajišťovat vůbec a jejich zaměstnanci jsou naprosto výjimečně zajišťováni proti pádu z výšky. I když zaměstnanci mají přidělené OOPP proti pádu, nejsou seznámeni s návody k jejich používání, včetně odborného výcviku. Základním nedostatkem při používání osobního zajištění je ten, že zaměstnavatelem není určeno místo jejich upevnění. Zřizování samostatné ochrany proti pádu z výšky kolektivním zajištěním (zábradlí, ohrazení) je většinou časově a finančně náročné a je zabezpečeno pouze na investičních akcích, které jsou prováděny většinou velkými stavebními firmami. I když u stavebních firem došlo k částečnému zlepšení bezpečnostní úrovně konstrukcí lešení, přesto jsou i nadále zjišťovány nedostatky v zakládání lešení v zajišťování dostatečné prostorové tuhosti a stability kotvením a zavětrováním. Konstrukce jsou používány ještě před dokončením a bez provedeného zápisu o předání a převzetí do užívání. Ze strany odpovědných zaměstnanců a samostatných zaměstnanců, kteří používají při stavebních a zvláště při udržovacích pracích jednoduché opěrné žebříky, je podceňováno nebezpečí pádu z nich. V poslední době je zaznamenán nárůst počtu závažných úrazů pádem z výšky ze žebříku z lehkých slitin, které nahradily dříve běžně užívané dřevěné žebříky, jejichž po-užití v terénu na stavbách bylo vhodnější a bezpečnější. Bourací a rekonstrukční práce Většina zhotovitelů nevěnuje dostatečnou pozornost bouracím a rekonstrukčním pracím přesto, že tyto práce z hlediska bezpečnosti patří k složitým a náročným. Před jejich zahájením není prováděna předpisy předepsaná příprava a většinou nejsou zpracovány v požadovaném rozsahu technologické postupy pro tyto práce. Jsou prováděny nesystematicky, bez náležitého dozoru, pokyny pro tyto práce jsou stanovovány obecně; o způsobu bourání a zabezpečení nosných částí objektu rozhodují často sami zaměstnanci i bez zkušeností a dostatečné kvalifikace. Práce jsou často prováděny živelně tak, aby bourání bylo provedeno co nejrychleji. Zemní práce Úroveň zajišťování výkopových prací a stěn výkopů proti sesutí se oproti dřívějším letům zlepšila, především při realizaci větších výkopových prací. U výkopů o menších hloubkách přetrvávají závady v nedostatečném ohrazení, neprovedení výstupů a přechodů přes výkopy a v nezajištění stěn výkopů proti sesutí. Tyto výkopy, jsou-li zřizovány na veřejných prostranstvích, nejsou spolehlivě ohrazeny proti pádu osob, pro chodce nejsou zřizovány přechodové lávky s oboustranným zábradlím, v noci a za snížené viditelnosti není instalováno výstražné osvětlení. Provoz a údržba stavebních strojů Péče o stavební stroje a zařízení a úroveň jejich údržby je na různé úrovni. Je zanedbávána u starších strojů (elektrické vrátky, stavební plošinové výtahy), kde firmy neinvestují finanční prostředky na jejich obměnu a údržbu. Pro vlastní údržbu nemají malé a střední firmy odborně kvalifikované zaměstnance ani k tomu vybavené dílenské prostory. Smluvní provádění preventivní údržby je zajišťováno jen u drahých nových strojů (rýpadla, nakladače) v rámci záručních a pozáručních servisů. Půjčovny stavebních strojů a podnikající subjekty pronajímající stroje a zařízení, včetně prostředků malé mechanizace, poskytují 19
  23 stavebním firmám stroje a zařízení většinou v dobrém stavu. Pracoviště, kde pracují současně zaměstnanci více zaměstnavatelů, popř. s PFO Problematika bezpečnosti spočívá často ve vynucené spolupráci neúměrně velkého počtu malých a středních subjektů na jednom staveništi. Ve vynucené proto, že pod tlakem investora a smluvních termínů jsou tyto subjekty často nuceny v souběhu realizovat práce, které se na malém prostoru z bezpečnostního hlediska vzájemně téměř vylučují. Praxe je taková, že hlavní dodavatel, vykonávající často pouze inženýrskou činnost, předá každému subdodavateli celé staveniště najednou a sám se je snaží pouze vzájemně časově koordinovat nebo v případě zjištěného extrémního porušení předpisů pokutovat Doprava Silniční doprava V roce 2002 byla státním odborným dozorem nad bezpečností práce realizován celorepublikový úkol Pracovní režim řidičů zájezdových autobusů mezinárodní autobusové dopravy prověrky v silničním provozu, jehož jednoznačným cílem bylo upozorněním na zjištěné nedostatky přispět k zlepšení pracovních podmínek řidičů a tímto způsobem zvýšit bezpečnost přepravovaných osob. IBP podle vlastního výběru a ve spolupráci s orgány Policie ČR, celními orgány a v některých případech i s dopravními úřady, provedly zejména v letních měsících 49 dílčích prověrek, při kterých bylo zkontrolováno 277 autobusů obsazených 419 řidiči. IBP ověřovaly, zda řidiči zájezdových autobusů: - mají správně vyplněné záznamy o provozu autobusu, - dodržují stanovené doby odpočinku před vlastním řízením, - dodržují stanovené doby řízení a realizují bezpečnostní přestávky, - dodržují denní, týdenní a čtrnáctidenní limity doby řízení, - jsou odborně a zdravotně způsobilí. Jednotlivými prověrkami v silničním provozu i bezprostředně po dojezdu (IBP pro hlavní město Prahu a pro Středočeský kraj) byly zjištěny nejčastěji následující závady: nevedení předepsaných záznamů o provozu autobusů vůbec nebo nedostatečně, chybějící osvědčení profesní způsobilosti řidičů autobusů, překročení limitů doby řízení a nerealizování bezpečnostní přestávky. Co se týká dalších, velice zřídka zjišťovaných závad, tj. závad ve vlastním vedení dokladů o provozu vozidla a používání záznamových listů ( tachokotoučů ), jde o pochybení způsobené lidským činitelem a mimo důsledné kontroly ze strany zaměstnavatelů jsou těžko odstranitelné. Vedle celorepublikové prověrky prováděly IBP v souvislosti se silniční dopravou také prověrky regionální. IBP pro hlavní město Prahu realizoval: 4 prověrku bezpečnosti práce v hromadných garážích nových obchodně-administrativních center, hotelů a bank 20
  24 a to především s ohledem na řešení garážování vozidel poháněných LPG. Při prověrkách byly zjištěny následující nedostatky: v 11 případech nebyli zaměstnanci seznámeni s vyhodnocením rizik, nebyla provedena opatření k jejich minimalizaci, v jedné čtvrtině objektů nebyly prováděny revize zařízení, jejich kontrola a údržba, v tomtéž počtu byly dále zjištěny nedostatky ve vybavení garáží (např. indikátory výskytu plynu), ve více jak polovině objektů byly zjištěny nedostatky v oblasti značení komunikací, nouzových východů a užití určených bezpečnostních značek. 4 prověrku 40 stěhovacích, odtahových a kurýrních služeb V těchto organizacích (vybíraných k dozoru v minulosti ojediněle) bylo zjištěno veliké množství závad : u 171 zaměstnanců nezajistil zaměstnavatel školení z problematiky BOZP, u 40 řidičů nebylo předloženo ověření jejich zdravotní způsobilosti, více jak polovina dozorovaných organizací neměla vyhledána rizika, a tedy ani neprovedla seznámení zaměstnanců s nimi. 4 počátkem roku 2002 (z rozhodnutí ministra práce a sociálních věcí) prověrku pracovního režimu řidičů tramvají ve všech vozovnách Prahy Výsledky prověrky je možno charakterizovat následně: Provoz jednotlivých tramvají v hlavním městě Praze je stanoven vlakovým jízdním řádem. Na jednotlivých konečných zastávkách jsou stanoveny takové časy, aby byly splněny jak limity doby řízení, tak čerpání bezpečnostních přestávek. Na každém jízdním řádu je vyznačena též délka směny, doba řízení a doba neřízení; zahrnuje také manipulační doby při výjezdu, zátahu a při střídání, nutné kontroly na jednotlivých smyčkách a bezpečnostní přestávky. Podle platných předpisů je v kolektivní smlouvě stanovena délka pracovní směny řidiče na 12 hodin s tím, že doba řízení nepřesáhne 9 hodin, 2 x týdně může být tato doba prodloužena na 10 hodin. Podle ustanovení zákoníku práce a zákona č. 475/2001 Sb. je řidičům poskytována nejen bezpečnostní přestávka, ale i přiměřená doba na jídlo a oddech. V případě, že dojde na trati ke zdržení, má možnost dispečink linku zkrátit nebo poslat posilu. Pracovní režim řidičů tramvají je dán rozpisem směn na jednotlivé týdny. V případě, že řidič žádá změnu či úpravu (jak linky, tak i služby), je mu vyhověno. Na základě prověrky je možno konstatovat: většina řidičů DP hl. m. Prahy, a.s. tramvaje pracuje ve stanovených turnusech, v režimu nerovnoměrné pracovní doby, počátkem roku 2002 byl předpoklad, že k překročení ročního limitu přesčasové práce nedojde. Tuto skutečnost změnily srpnové povodně a výpadek metra, které zvýšily směnnost a počet odpracovaných směn řidiči tramvají a autobusů, ojediněle byla zjištěna porušení v nedodržení nepřetržitého odpočinku 24 hodin v rámci 7 kalendářních dnů po sobě jdoucích, respektive 105 hodin v období 3 kalendářních týdnů. Prověrka pracovního režimu tramvají neprokázala hrubé a závažné porušování pracovního režimu řidičů tramvají, ani neúměrně náročné pracovní podmínky pro ně stanovené jejich zaměstnavatelem. IBP pro Jihočeský kraj a Vysočinu ve spolupráci s Policií ČR realizoval: 21
  25 4 prověrky nákladních vozidel Při prověrce zjistil následující závady: nevhodnou obuv u řidičů (pantofle s volnou patou), nevedení prvotních dokladů o provozu vozidel, řízení vozidel bez předepsaných dokladů (řidičské oprávnění, pojištění odpovědnosti, osvědčení o technickém průkazu, osvědčení profesní způsobilosti řidiče), provoz vozidel bez platné prohlídky v STK či stanicích měření emisí, nedostatečné zajištění nákladu na ložné ploše vozidla. U samotných velkých dopravců provozující nepravidelnou osobní a nákladní dopravu IBP zjistil: nevedení či nedostatečné vedení dokladů o provozu vozidel, porušování stanoveného pracovního režimu řidičů, nedostatečnou kontrolu nad jeho dodržováním ze strany zaměstnavatelů, nezajišťování zdvižených částí vozidel při opravách. IBP pro Ústecký kraj a Liberecký kraj se sídlem v Ústí nad Labem realizoval: 4 prověrku STK ve všech okresech svého regionu Prověrky byly provedeny v 15 organizacích. Nebyly zjištěny nedostatky v oblasti pracovních podmínek. Nedostatky se vyskytly ve stavu a vybavení výrobních a provozních prostorů a na provozovaných technických zařízeních (neprovádění revizí hromosvodů a pojízdných tlakových nádob, nedostatky v provozní dokumentaci zvedáků, umístěných v pracovních jámách, neodvádění výfukových zplodin a nevypracování havarijních plánů pro případ úniku plynu z vozidel s pohonem LPG). 4 prověrku vozidel s právem přednosti v jízdě (dopravních služeb ve zdravotnictví, rychlé záchranné služby, hasičského záchranného sboru a městské Policie celkem zkontrolováno 24 subjektů) Závady byly zjištěny v oblasti pracovních podmínek (čerpání přesčasových hodin nad rámec stanovený zákoníkem práce, částečně způsobených situací po srpnových záplavách), v problematice bezpečnostních školení včetně ověření znalostí (zjištěno ve většině dozorovaných subjektů), v neprovádění stanovených lékařských prohlídek (předepsaných jak pro řidiče, tak pro zaměstnance pracující v noci). V provozovaných objektech byly zjištěny závady na schodištích, včetně neosazení záchytných madel, v pracovních jamách (osvětlení, vstup), neprovádění stanovených revizí (zvedacích zařízení, tlakových nádob stabilních). Tři IBP [IBP pro hlavní město Prahu (kontrola 47 subjektů), IPB pro Středočeský kraj se sídlem v Praze (kontrola 100 subjektů) a IBP pro Královéhradecký kraj a Pardubický kraj se sídlem v Hradci Králové (kontrola u 46 subjektů)] realizovaly: 4 prověrku bezpečnosti práce, bezpečnost technických zařízení a stanovené pracovní podmínky v autoopravárenství Ve všech regionech byly zjištěny závady obdobného charakteru, a to zejména: neprovádění vyhledání rizik, neprovedení opatření k jejich minimalizaci a neseznámení zaměstnanců s těmito riziky, nedostatky v oblasti školení problematiky BOZP (školení z neplatných předpisů, neověřování znalostí), 22
  26 nedostatky v provozních objektech (chybějící značení produktovodů, závady na komunikacích, chybějící zábradlí a další), závady na pracovních jámách (nezajištění nepoužívaných jam, chybějící přechodové můstky), závady na strojích a zařízeních (chybějící dokumentace a návody pro obsluhu v českém jazyce, neprovádění revizí /zejména u zařízení elektrických/, kontrol a údržby, chybné označení ovladačů a jejich nevhodné použití, chybějící kryty nebezpečných míst a další), u zdvihacích zařízení (jeřábů) nezaveden systém bezpečné práce, zdvihadla neoznačena nosností, nevedena dokumentace o provedených kontrolách na nich a další. Železniční doprava S výjimkou IBP pro Středočeský kraj se sídlem v Praze, IBP pro Ústecký kraj a Liberecký kraj se sídlem v Ústí nad Labem a IBP pro Královéhradecký kraj a Pardubický kraj se sídlem v Hradci Králové nerealizovaly ostatní IBP prověrky v železniční dopravě a na vlečkách, nicméně inspektoři všech IBP prováděli kontroly v souvislosti s vyšetřováním příčin vzniklých pracovních úrazů. Prověrky výše uvedených IBP odhalily následující nedostatky: provozovatel dráhy nevydal vnitřní předpis o provozování dráhy a o odborné způsobilosti a znalosti osob zajišťujících provozování dráhy a způsobu jejich ověřování včetně systému pravidelných školení, vlastník dráhy řádně nezajišťoval údržbu a opravy dráhy dle technických podmínek stanovených stavebním a technickým řádem drah, při provozování vleček nebyly stanoveny jednotné technologické postupy, přejezdy nebyly řádně označeny výstražnými kříži a nebyly řádně udržovány, železniční vozy nebyly řádně zajištěny proti nežádoucímu pohybu, nebyl dodržován volný schůdný a manipulační prostor a průjezdný průřez, kolejiště byla zarostlá travnatým a náletovým porostem, při posunu nebyly dodržovány stanovené rychlosti jízdy a nebyly dávány potřebné návěsti, byly používány poškozené ochranné přilby, zaměstnavatel nepřijal opatření proti opakování pracovních úrazů, používání nefunkčních zarážek, jejich neukládání na stanovená místa a další Zemědělství V roce 2002 nebyl plánován žádný celorepublikový úkol a kontroly v tomto odvětví byly plněny v rámci prověrek jednotlivých IBP. Kontroly byly zaměřeny na subjekty malé a střední a ty, ve kterých doposud nebyl prováděn dozor. Mezi malými a velkými subjekty jsou stále patrné rozdíly v zajišťování bezpečné a zdraví neohrožující práci. Prověrkami byly zjištěny nedostatky v: nevyhledávání, nehodnocení a neodstraňování zdrojů rizik, nesystematické úrovni řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, nestanovení bezpečných pracovních postupů pro jednotlivé činnosti a profese, neseznamování zaměstnanců s předpisy, které by doplňovaly jejich kvalifikaci a týkaly se jejich pracovního zařazení a s návody výrobců jednotlivých zařízení, nevedení technické a provozní dokumentace, včetně záznamu o prováděných opravách a kontrolách strojů a zařízení např. u dopravníků posklizňových linek, hnojných nebo krmných závěsných drážek apod., 23
  27 provozování strojů a technických zařízení se závadami (chybějící nebo nefunkční ochranná zařízení, používání poškozených kloubových hřídelí, nefunkční signalizace u technologických linek, stropní svítidla ve skladech a ustájených objektech bez ochranných krytů, nezajištění vrat proti samovolnému zavření), neprovádění předepsaných zkoušek a revizí ručního elektrického nářadí, svařovacích zdrojů apod. Z přehledu zjištěných nedostatků je patrné, že většina z nich byla odstranitelná bez větších finančních nákladů Lesnictví Provádění prací souvisejících s obhospodařováním lesů s sebou přináší značná pracovní rizika, přičemž jejich negativní dopad na zaměstnance, kteří tyto práce provádějí, navíc ovlivňují klimatické podmínky v průběhu roku, schůdnost a přehlednost terénu a řada dalších vlivů. V roce 2002 nebyla plánována celorepubliková prověrka lesnických činností, probíhaly pouze dílčí prověrky prováděné jednotlivými IBP. Z nedostatků zjišťovaných při prověrkách se jedná především o následující: nedostatečná technická prevence (technická zařízení nejsou udržována v bezpečném stavu, jsou provozována ve stavu, který ohrožuje bezpečnost obsluhy), nejsou identifikována nebezpečí a nejsou vyhodnocena rizika, nejsou prováděna školení o zásadách bezpečné práce a zakázaných způsobech prací, není prováděn praktický výcvik a nejsou dodržovány bezpečné pracovní postupy, zaměstnanci jsou pověřování pracemi bez předchozího ověření jejich zdravotní způsobilosti k práci, není prováděna kontrola pracovišť, způsob provádění a koordinace prací (zejména v případě, kdy se na jednom pracovišti pohybuje více subjektů), nejsou prováděny předepsané revize a kontroly používaných zařízení. Z výsledků těchto prověrek jednoznačně vyplývá, že k řešení problematiky soukromého podnikání v lesnictví způsobem, který by umožnil vyžadovat plnění obdobných povinností, jaké jsou uloženy zaměstnavateli, také od soukromě podnikající fyzické osoby, je zapotřebí vypracování a vydání odpovídajícího právního předpisu, neboť stávající nařízení vlády pro práce v lese se touto problematikou nezabývá a zákoník práce ve svém 137 písm. a) až c) uplatňuje v části druhé hlavy páté ZP např. 134 písm. e) pro tyto osoby jen přiměřeně. Vzhledem k současné situaci tak nelze ze strany kontrolujících orgánů stav na úseku pracovní úrazovosti v lesnictví výrazněji ovlivnit ani vymáhat nápravu. Nelze zde zejména uplatňovat systematický přístup k řízení BOZP formou striktního zavedení systému řízení, neboť tento způsob řízení lze aplikovat pouze u zaměstnanecké firmy Průmysl Odvětví průmyslu je nejen co do počtu zaměstnanců největším odvětvím, ale také co do počtu rozmanitostí oborů, a tím i rozdílů ve stavu a úrovni BOZP. S ohledem na výše uvedené byly celorepublikové prověrky pro rok 2002 zaměřeny přednostně na obory: výroba kovových konstrukcí, pekařskou a cukrářskou výrobu a na chemický průmysl. Výroba kovových konstrukcí 24
  ZPRÁVA O ČINNOSTI SYSTÉMU ČESKÉHO ÚŘADU BEZPEČNOSTI PRÁCE ZA ROK 2000
  ZPRÁVA O ČINNOSTI SYSTÉMU ČESKÉHO ÚŘADU BEZPEČNOSTI PRÁCE ZA ROK 2000 červen 2001 O B S A H Úvodní slovo 1 Struktura a personální obsazení 1 2 Údaje o počtu zaměstnanců v odvětvích podléhajících inspekci
  OBLASTNÍ INSPEKTORÁT PRÁCE pro Plzeňský kraj a Karlovarský kraj se sídlem v Plzni Schwarzova 27, 301 00 Plzeň 1 Telefon: 377423066, Fax: 377372926, E-mail: plzen@oip.cz Zpracoval : Ing. Richard Lindner