text: Download "Datum: 10. 7. 2013 Projekt: Využití ICT techniky především v uměleckém vzdělávání Registrační číslo: CZ.1.07/1.5.00/34."
  1 Datum: Projekt: Využití ICT techniky především v uměleckém vzdělávání Registrační číslo: CZ.1.07/1.5.00/ Číslo DUM: VY_32_INOVACE_353 Škola: Akademie - VOŠ, Gymn. a SOŠUP Světlá nad Sázavou Jméno autora: Mgr. Veronika Karlová Název sady: Občanská nauka pro čtyřletý maturitní obor Sociální činnost Název práce: Vývoj evropské integrace - prezentace Předmět: Občanská nauka Ročník: 3. Studijní obor: Sociální činnost M/01 Časová dotace: 90 minut (2 vyučovací hodiny 1. hodina do str. 21, 2. hodina od str. 22) Vzdělávací cíl: Žák bude schopen vysvětlit politické a ekonomické důvody vedoucí k integraci evropských zemí. Žák vysvětlí rozvoj a rozšiřování cílů evropské integrace. Žák dokáže vyjmenovat členské státy Evropské unie, Schengenského prostoru a eurozóny. Dokáže na konkrétních příkladech vysvětlit, jaký vliv má vstup do EU, Schengenského prostoru a eurozońy na život občanů členských států. Pomůcky: PC s projektorem pro učitele Poznámka: Tento materiál může být doplněn aktivitami s pracovním listem EURO (možno využít k samostatné práci a pomocí prezentace práci studentů zkontrolovat, nebo možno využít k opakování informací uvedených v prezentaci.) Informace uvedené v prezentaci je možno prověřit pomocí testu Evropská unie. Inovace: Posílení mezipředmětových vztahů (dějepis, zeměpis), využití multimediální techniky, využití ICT.
  2 VÝVOJ EVROPSKÉ INTEGRACE
  3 Idea spojené Evropy se objevovala během celé její historie. Od nástupu křesťanství můžeme pozorovat snahy spojovat menší územní celky ve větší jednotky. Mezi prvními, kdo přišel s myšlenkou na sjednocení Evropy, byl český král Jiří z Poděbrad ( ). Podle Smlouvy o nastolení míru v celém křesťanstvu se evropské státy měly snažit udržet mír a měly se spojit v boji proti Turkům. Spory mezi zeměmi se měly řešit před mezinárodním soudním tribunálem. Jiříkův nápad se však nesetkal s kladnou odezvou.
  4 Podmínky pro evropskou integraci se vytvořily až po 2. světové válce. Svět se rozdělil na dva tábory západní (demokratický) reprezentovaný USA, a východní (komunistický) reprezentovány SSSR. Obnově válkou zničené Evropy pomáhaly především USA a Plán evropské obnovy (tzv. Marshallův plán), který však země komunistického bloku odmítly, a jako protipól vytvořily v roce 1949 Radu vzájemné hospodářské pomoci (RVHP) založenou na centrálně plánované ekonomice řízené z Moskvy. Členy RVHP byly SSSR, ČSSR, Bulharsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Albánie, NDR, Vietnam, Mongolsko a Kuba.
  5 Evropské společenství uhlí a oceli (ESUO) Integraci západoevropských států odstartovalo založení Evropského společenství uhlí a oceli v roce Pařížská smlouva, která zakládala ESUO, byla podepsána již v roce ESUO je někdy označováno jako Montánní unie Cíle: rozvoj ekonomik zvýšení zaměstnanosti zvýšení životní úrovně vytvoření společného trhu oceli a uhlí (kontrola ocelářského průmyslu vylučovala válku)
  6 Členové ESUO ( zakladatelská šestka ): Francie, SRN, Itálie, Belgie, Lucembursko, Nizozemí
  7 Evropské společenství pro atomovou energii (EURATOM) Založené v roce 1957 podepsáním Římských smluv (v platnost vstoupily ) Cíle: - vybudování a růst jaderného průmyslu - společný jaderný trh a mírové využití - spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje Členové: zakladatelská šestka
  8 Evropské hospodářské společenství (EHS) založené v roce 1957 podepsáním Římských smluv (v platnost vstoupily ) Cíle: - ekonomická integrace - vytvoření jednotného trhu Členové: zakladatelská šestka
  9 Evropské společenství (ES) Všechna tři společenství (ESUO, EURATOM a EHS) měla stejnou členskou základnu a podobné cíle, a proto se spojila v Evropské společenství Vzniklo v roce 1967 na summitu v Haagu Cíle: ekonomická integrace - v roce 1986 byl přijat Jednotný evropský akt, který měl odstranit kontroly osob a zboží na vnitřních hranicích ES, postupně zavést volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb
  10 Členové a rozšiřování ES 1967: Francie, Německo, Itálie, Nizozemí, Lucembursko, Belgie
  11 1973: Velká Británie, Irsko, Dánsko (Grónsko 1985 ES opouští)
  12 1981: Řecko
  13 1986: Španělsko, Portugalsko
  14 Evropská unie (EU) vznikla na základě Maastrichtské smlouvy k 1. listopadu 1993 kromě ekonomické integrace se prohlubuje i spolupráce na politické úrovni EU chápeme jako ekonomickou a politickou unii až do roku 2009 (Lisabonské smlouvy) existovalo ES vedle EU
  15 Členové a rozšiřování EU 1995: Finsko, Švédsko, Rakousko
  16 : Česká republika, Slovensko, Polsko, Maďarsko, Slovinsko, Litva, Lotyšsko, Estonsko, Kypr, Malta
  17 2007: Bulharsko, Rumunsko
  18 2013: Chorvatsko poslední rozšiřování EU má v současnosti 28 členů
  19 Kandidátské země na vstup do EU: Turecko Makedonie Island Černá hora Srbsko Kandidátské země musí splnit tzv. Kodaňská kritéria (přijata v roce 1993 v Kodani): 1. Politická kritéria politická stabilita, demokratický právní stát, dodržování lidských práv a práv menšin 2. Ekonomická kritéria fungující tržní ekonomika 3. Země musí přijmout závazky vyplývající z členství v EU
  20 Důležité smlouvy o Evropské unii: Amsterodamská smlouva začlenila Schengenskou smlouvu do právního systému EU stanovila jako další cíl vytvoření politické unie, dosažení společné zahraniční politiky, sladění sociálních systémů
  21 Smlouva z Nice reformovala vrcholné orgány EU příprava na rozšíření EU Lisabonská smlouva 2007 platná od 2009, kdy byla ratifikována všemi 27 členy (V. Klaus odmítal podepsat) EU nahrazuje ES reforma institucí EU
  22 Schengenský prostor V roce 1985 přijaly některé státy ES (Francie, SRN, Belgie, Lucembursko, Nizozemí) Schengenskou dohodu. V roce 1990 byla podepsána Schengenská prováděcí úmluva a teprve v roce 1995 byla dohoda uskutečněna (byly odstraněny hraniční kontroly). Schengenská dohoda byla podepsána mimo právní rámec ES. Do právního rámce EU byla začleněna v roce 1997 Amsterdamskou smlouvou. Schengenská dohoda upravuje: společnou vízovou politiku vůči třetím zemím společnou kontrolu vnějších hranic Schengenského prostoru (zrušeny hraniční celní a policejní kontroly) společné zásady přepravy a pohybu zboží společné zásady ochrany osobních údajů
  23 Členské státy Schengenu Rok uskutečnění Schengenské dohody Členské státy (v závorce datum podepsání Schengenské dohody) Francie, Belgie, Lucembursko, Nizozemí, Německo 1995 (1985), Španělsko, Portugalsko (1992) 1997 Itálie (1990), Rakousko (1995) 2000 Řecko (1992) 2001 Dánsko, Finsko, Island, Norsko, Švédsko (1996) 2007 Česká republika, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko, Slovinsko ( 2004) 2008 Švýcarsko (2004) 2011 Lichtenštejnsko (2008)
  24 Velká Británie a Irsko nemají zájem o členství Bulharsko, Rumunsko, Kypr, Chorvatsko odklad z bezpečnostních důvodů Vysvětlivky k mapě: Tmavě modrá členské státy EU a současně Schengenu Zelená státy EU, které nejsou členy Schengenu a nemají o vstup zájem Světle modrá členové Schengenu, kteří nejsou členy EU Khaki barva členské státy EU, kteří nejsou doposud členy Schengenu
  25 Měnová unie Zavedena jednotná evropská měna (euro) Zřízena Evropská centrální banka (ECB)
  26 Evropská centrální banka (ECB) činnost zahájila 1. ledna 1999 sídlo: Frankfurkt nad Mohanem orgán EU centrální banka zemí eurozóny provádí měnovou politiku eurozóny, snaží se udržet nízkou míru inflace schvaluje vydávání papírových eurobankovek provádí kontrolu peněžních ústavů
  27 EURO jednotná měna zemí eurozóny zavedeno (pouze devizově pro bezhotovostní styk) o_symbol.svg valuty zavedeny , kdy euro nahradilo národní měny 12 zemí navázalo na ECU (European Currency Unit) vzniklo 1979 a bylo určeno k zúčtování mezinárodních operací
  28 Členské státy eurozóny Eurozóna (euro oblast) je území EU, kde se používá společná měna euro 17 států Rok zavedení Členské státy eurozóny eura 1999 Belgie, Lucembursko, Nizozemí, Francie, Německo, Itálie, Rakousko, Španělsko, Portugalsko, Irsko, Finsko 2001 Řecko 2007 Slovinsko 2008 Kypr, Malta 2009 Slovensko 2011 Estonsko 2014 Lotyšsko
  29 Členské země EU jsou zavázány přijmout euro. Státy usilující o zavedení eura musí splnit Maastrichtská kritéria (určitá míra inflace, určitá výše schodku státního rozpočtu, stabilita měny atd.). Velká Británie, Dánsko (popř. Švédsko) mají vyjednanou výjimku (tzv. opt-out). Euro doposud nezavedly tyto státy: Česká republika, Bulharsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Chorvatsko
  30 Ostatní státy, kde se používá euro Eurozóna zahrnuje také mimoevropská území některých členských státu eurozóny: portugalské Azory a Madeira španělské Kanárské ostrovy, Ceuta a Melilla v Africe francouzská území: Martinik, Réunion, Svatý Bartoloměj, Svatý Martin, Guadeloupe, Francouzská Guyana Další státy, kde se používá euro: Monako, San Marino, Vatikán, Andorra na základě dohod s EU Černá Hora a Kosovo bez dohody s EU
  31 Euromince a eurobankovky jedno euro se člení na sto centů euromince mají shodnou lícovou stranu, rubovou stranu má každý stát jinou (1, 2, 5, 10, 20, 50 centů, 1, 2 eura) eurobankovky mají stejnou podobu pro všechny země (5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 eur) Slovakia.jpg
  32 Prameny a literatura: Dvořák, Jan. Odmaturuj! ze společenských věd. Brno: Didaktis, 2008, ISBN Köhlerová, T., Moudrý, M. Občanský a společenskovědní základ. Politologie, Člověk v mezinárodním prostředí. Kralice na Hané: Computer Media, 2012, ISBN _European_Community_map.svg
  33 Všechny uveřejněné odkazy [cit ]. Dílo smí být dále šířeno pod licencí CC BY-SA ( Všechna neocitovaná autorská díla jsou dílem autora. Materiály jsou určeny pro bezplatné používání pro potřeby výuky a vzdělávání na všech typech škol a školských zařízení. Jakékoliv další využití podléhá autorskému zákonu.