text: 430 amerických dolarů. Taková byla cena za jeden bitcoin krátce po půlnoci 1. ledna 2016. A první dny roku nepřinesly jeho držitelům velký důvod k optimismu – k 15. lednu klesla jeho cena na 358 dolarů.
  Byla to ale ten rok nejnižší hodnota, pak cena stoupala až k závěrečným 993 dolarům. V prosinci Bloomberg vyhlašuje bitcoin měnou roku 2016.
  Proč cena bitcoinu tolik rostla? Podstatných příčin je několik. Zaprvé kontinuální propad čínské měny, která během roku ztratila vůči dolaru pět procent. V Číně sídlí jedny z největších bitcoinových burz světa (OKCoin, Huobi, BTCC) a zároveň je tu největší koncentrace bitcoinových těžařů.
  Bitcoin je sice měna virtuální, přesto nevzniká tak docela z ničeho. Každý existující bitcoin musel někdo vytěžit. Těžba (mining) bitcoinů zjednodušeně řečeno spočívá v řešení složitých početních úloh, pomocí kterých se ověřuje integrita jednotlivých transakcí, aby se zamezilo dvojité útratě těch samých prostředků. Těžaři poskytují svůj výpočetní výkon a zahrnují jednotlivé transakce do tzv. bloků, které jsou řetězeny ve sdílené databázi blockchainu. Za svou úlohu v zajištění bezpečnosti a funkčnosti sítě získávají těžaři odměnu. Její výše vždy po 210 tisících bloků (zhruba čtyři roky) klesne o polovinu. Okolo roku 2030 bude vytěženo 99 procent bitcoinů, nulová odměna pak nastane okolo roku 2140. Těžaři se pak budou odměňovat jen z transakčních poplatků a měnová zásoba bitcoinu bude stabilní.
  Hlavními bitcoinovými těžaři už několik let nejsou sóloví bitcoinkopové, ale takzvané mining pooly, ve kterých se spojuje výpočetní síla stovek a tisíců těžařů se specializovaným hardware. Světově prvním poolem byl český Slush pool.
  Dalším motorem cenového růstu bylo červencové půlení odměn těžařům. Odměna za jejich výpočetní výkon zpočátku činila 50 bitcoinů za jeden blok, poté 25 a v červenci tohoto roku se opět snížila na 12,5. Ze základního ekonomického zákona nabídky a poptávky pak vyplývá, že snížení míry bitcoinové inflace bude mít při konstantní či rostoucí poptávce pozitivní vliv na růst ceny.
  Třetím významným vlivem je rostoucí význam bitcoinu coby dostupné alternativy ke státním penězům. Inflace ve Venezuele dosáhla minulý rok 500 procent (odhady pro rok 2017 hovoří dokonce o 1500 procentech). V Indii se jednoho dne premiér rozhodl, že stáhne z oběhu 86 procent veškeré hotovosti. V obou zemích se poptávka po bitcoinu rapidně zvýšila. A nejsou jediné. Uvolněná měnová politika a válka proti hotovosti budou i nadále zdrojem poptávky po alternativách, jejichž platnost a hodnota se neodvíjí od rozhodnutí několika málo jedinců. Kromě Venezuely je na světě 18 dalších zemí, ve kterých v uplynulém roce cenová inflace dosáhla přes deset procent.
  Často zmiňovanou výtkou vůči bitcoinu je jeho volatilita. Ta se ale s rostoucí tržní kapitalizací snižuje. Na grafu níž vidět srovnání dlouhodobé volatility ve srovnání s konzervativním zlatem. Dlouhodobý trend stabilizace je zřejmý. A v některých rozvojových zemích je už teď bitcoin stabilnější měnou než měna národní.
  Jak velký byl tedy vlastně trh s bitcoinem, potažmo ostatními kryptoměnami? Podle stránek coinmarketcap.com existovalo v lednu 2016 téměř 500 obchodovaných kryptoměn o celkové tržní kapitalizaci sedm miliard amerických dolarů (bitcoin představoval 93 procent celkové kapitalizace). Na konci roku 2016 se počet obchodovaných kryptoměn snížil na 353 a kapitalizace dosáhla 17,6 miliard dolarů. Zároveň se snížil podíl bitcoinu na celkové tržní kapitalizaci na 82 procent.
  Během uplynulého roku se totiž na burzách etablovaly další významné kryptoměny: ethereum, dash nebo monero. O těchto altcoinech si povíme v některém z následujících dílů seriálu.
  Počet transakcí v roce 2016 opět dosáhl nového rekordu. Zatímco na počátku roku proběhlo denně mezi 150 a 200 tisíci transakcí, koncem roku tato hodnota oscilovala okolo 250 tisíc. Čím dál vyšší počet transakcí má samozřejmě za následek růst velikosti bloků, do kterých těžaři v průměru každých deset minut proběhlé transakce zahrnují.
  Rostoucí počet transakcí je jeden z největších problémů bitcoinu. Bitcoinový protokol totiž od svého vzniku obsahuje pevně stanovený velikostní limit – žádný blok tak momentálně nemůže překročit velikost 1 MB. Limit ale nelze jednoduše zvýšit, na úpravě protokolů by se musela shodnout většina těžařů. A to se zatím nestalo. Důsledek? Rostoucí nákladnost transakcí i délka jejich potvrzení. Už neplatí, že bitcoin umožňuje téměř instantní platby za téměř nulový poplatek. Uživatel musí za svou transakci buďto připlatit (poplatek za mediánovou transakci v době psaní článku činil 13 amerických centů), nebo počkat několik hodin či dokonce dní na potvrzení. V bitcoinové komunitě existují různé návrhy řešení tohoto problému. V některém z příštích dílů si je podrobněji rozebereme.
  Minulý rok opět potvrdil, že nejbezpečnější formou držení bitcoinů je jejich uschování v papírové či hardwarové peněžence. Podle české firmy Satoshi Labs v průběhu roku došlo ke třem velkým burzovním hackům, při kterých burzy a uživatelé přišly o víc než 68 milionů dolarů. Kromě těchto velkých útoků ale také neustále dochází k drobným útokům na peněženky vytvořené u některého z online poskytovatelů nebo uložené v mobilních telefonech. S rostoucí cenou bitcoinu (či jiné kryptoměny) budou takto spravované prostředky představovat lákavou loupežnou příležitost.
  Jestli tedy máte nějaké bitcoinové jmění, předsevzetí do roku 2017 je jasné: zajistit maximální možnou bezpečnost. Kdo nemá soukromé klíče ke kryptoměnové peněžence pevně pod kontrolou, dřív nebo později přijde o peníze.
  Jeden z článků seriálu by klidně mohl napsat v kryptoměnách honěný pan Altman - tipy, triky, nevyhnutelné reperkuse ze strany státu v závislosti na upadajících fiat měnách a jejich taktéž nevyhnutelný neúspěch. To bych si přečetl rád.
  Pan Pozner se Vám snaží vysvětlit, že bude úplně jedno, kolik těch BTC někde schováte, když si za ně nic nekoupíte. Nikdo nebude riskovat kriminál za daňový únik, aby Vám něco prodával za BTC a Vy si ty BTC budete moci narvat do špic. Všechny.