text: Více než 300 účastníků se zaregistrovalo na 26. brněnské symposium "Dialog ve středu Evropy" na víkend Květné neděle, které bylo organizováno Sdružením Ackermann-Gemeinde a Společností Bernanda Bolzana.
  Důvodem popularity bylo pravděpodobně aktuální téma - "Síla slova (Die Macht des Wortes). Bylo orientované na společnost a zneužívání komunikace populisty". Výrazně se však lišily zkušenosti a hodnocení tohoto mediálního jevu, na jedné straně německých účastníků, na druhé straně účastníků ze střední a jihovýchodní Evropy.
  Po uctění památky obětí teroristického útoku ve Stockholmu, zahájil tematickým úvodem Martin Kastler, spolkový předseda Ackermann-Gemeinde. Odkazoval se na "brutalizaci jazyka a chování k sobě navzájem" a apeloval na účastníky, aby se intenzivněji zabývali informačními procesy ve společnosti, v asociacích a v sociálních médiích. Moc slov nabývá "velkého, důležitého významu" míní. "Brutalizace jazyka a zhoršení jednání začíná u nás samotných. Každý by měl reflektovat kriticky sám sebe. "
  Zazněly uvítací projevy řečníků k tematické konferenci. Brněnský starosta Petr Vokřál mluvil o zlu, které působí populisté. "Proti modernímu populismu se musí bojovat," zaujal jasnou pozici pro pravdu a rozum, stejně jako pro bezkonfliktní řešení problémů.
  "Kvalita je často nahrazována množstvím. Falešné zprávy jsou zlem naší doby, "zahájil Tomáš Jan Podivínský, velvyslanec České republiky v Německu, a mají silný vliv na kulturu a společnost. Jako urážející pro Čechy nazval použití slova "Tschechei" (Československo) v německém jazyce, zejména proto, že výrazně připomíná nacistickou éru. "Ale termíny nesmí stát vztahům mezi státy a lidmi v cestě". Velvyslanec žádal o jednání o podpoře vhodných programů a institucí. "V dobách rychlých informací a polopravd roste význam důvěryhodných zdrojů informací."
  Důležitost dialogu a význam Česko-německé deklarace, přijaté před 20 lety, zdůraznil v jádru svého pozdravného vystoupení rakouský velvyslanec v Praze, Alexander Grubmayr. Ale také dal jasně najevo, že je dnes velká snaha dávat jednoduché odpovědi na složité otázky a vyvolávat strach. Vždy bylo důležité "poslouchat slova a vnímat záměry ostatních."
  Na význam slova v Česko-německé deklarace z roku 1997 a související možnosti "nového světa, soužití obou národů a prohloubení spolupráce," upozornil český ministr kultury Daniel Herman. Informoval také o negativních reakcích v České republice na svůj pozdrav na Sudetoněmeckém dni 2016 v Norimberku.
  Pro zaneprázdnění nebyl přítomen spolkový ministr pro výživu a zemědělství a spolupředseda Česko-německého diskusního fóra, Christian Schmidt - jeho pozdrav přednesl Martin Kastler. Podle Schmidta je Česko-německá deklarace z roku 1997 "mimořádným výkonem německé a české diplomacie" a znamená rozhodující průlom ve vztazích mezi oběma národy. Jako méně pozitivní "vidí aktuální dění v Evropě i mimo ni: uprchlická krize, terorismus", "Brexit", válka na Ukrajině, politika Donalda Trumpa. S Velkou Británií musí EU interně najít schůdné řešení," ale ne rovné zacházení. Evropa nesmí podléhat populistům. Populistické aberace musíme odhalovat a mluvit jedním hlasem", říká Schmidt.
  Na téma "Síla slova : protiklady národních vyprávění ve střední Evropě" vystoupil s úvodním projevem rakouský právník a politolog prof. Dr. Anton Pelinka, úřadující od roku 2006 v Budapešti. "Slova nejsou neutrální," řekl na začátku svého projevu, a proto jim také musíme věnovat velkou pozornost.