text: Archiv: Ekonomika | Zemědělství | Radio Prague International
  Archiv: Ekonomika | Zemědělství
  Milovníci českého ovoce se letos musejí uskromnit. Zatímco loňská sklizeň byl v českých a moravských sadech nejvyšší od roku 2010, letos ovocnáři očekávají o čtvrtinu nižší. Vliv na tom měl jarní mráz, v některých lokalitách kroupy, ale především několikaleté sucho.
  Zemědělec a botanik přetváří zemědělskou krajinu Hodonínska
  Soukromý zemědělec a vystudovaný botanik, zoolog a ekolog Martin Smetana vrací život do rozlehlých polí v okolí Blatničky na Hodonínsku. Usadil se v ní v roce 2010, začal chovat drůbež a postupně nakupovat pozemky, na kterých chtěl pěstovat staré odrůdy hrušní. Kromě pozemků scelených pozemkovými úpravami v roce 2015 má i několik pruhů v lánech, kde začal pod sázené stromy vysévat bělokarpatské luční kvítí a sázet další ovocné stromy. Život se na jeho pozemcích objevil velmi rychle, řekl ČTK při procházce po nich. Na jeho pozemcích postupně vzniká sbírka starých odrůd hrušní. "Chci vypěstovat dlouhověké stromy, které vydrží i více než 200 let," řekl Smetana. Mezi hrušně seje semena bělokarpatských bylin, aby vznikly druhově bohaté louky. Založil i rakytníkový sad, sází třešně, kdouloně, jabloně. Do míst, kde dřív byly nedozírné lány prakticky bez života, se vrací hmyz, ptáci, drobní i větší savci. Na druhou stranu jeho záměry dávají ekonomický smysl. "Plody lze prodávat, v budoucnu bych chtěl pást ovce a kozy, a co se nespase, lze prodat jako seno, o které je zájem," řekl Smetana.
  Projekt krajinné obnovy přihlásil do soutěže Adapterra Awards. Podle svých slov nechce ani tak vyhrát, ale inspirovat další. Říká, že má jak kladné ohlasy ve vesnici, tak se mu ozývají i spolužáci, kteří vlastní pozemky. Díky jeho práci se do krajiny vrací biodiverzita a dokáže lépe čelit dopadům klimatických změn. I když sucho a škůdci trápí i jeho.
  Veterináři: Látka na hubení hlodavců nejspíš zabila desítky zajíců a bažantů
  15-08-2019 aktualizováno
  Státní veterinární správa potvrdila, že patnáct zajíců v Žatčanech na Brněnsku zabila látka, kterou obsahuje jed na hubení hlodavců Stutox II. Zvířata tam minulý týden objevili myslivci na poli. Přes šedesát mrtvých zajíců a několik bažantů našli myslivci také v Brně-Tuřanech a Šlapanicích. Veterináři potvrdili, že také tam byly u dvou uhynulých zajíců nalezeny zbytky fosfanu, což může svědčit o požití jedu na hlodavce. Veterináři svá zjištění předávají Ústřednímu kontrolnímu a zkušebnímu ústavu zemědělskému (ÚKZÚZ), který by měl případ došetřit. Jed na hraboše Stutox II minulý týden na polích u Brna plošně použila firma Bonagro. Ředitel společnosti Roman Zvěřina uvedl, že minulý týden nebylo nutné žádat kvůli plošné aplikaci jedu o výjimku a ohlašovací povinnost podle něj firma splnila.
  Plošné použití Stutoxu II proti přemnoženým hrabošům povolil minulý týden Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský. Po vlně kritiky ministerstvo zemědělství platnost povolení pozastavilo. Nyní lze aplikovat přípravek jen do nor hlodavců. Ministerstvo životního prostředí a ekologické organizace upozorňovaly na to, že plošná aplikace jedu může ohrozit ptáky, divokou zvěř nebo psy a kočky. Zemědělci namítají, že jen plošná aplikace jedu může zamezit kalamitě, kterou přemnožení hraboši způsobují.
  Pojďte si zkusit dávat jed do nor, vyzval šéf zemědělců ministra Brabce
  Předseda Zemědělského svazu ČR Martin Pýcha vyzval otevřeným dopisem ministra životního prostředí Richarda Brabce (ANO), aby si on a ministerští úředníci vyzkoušeli kladení jedu na hraboše do nor. Svaz chce povolení plošné aplikace jedu Stutox II, podle něj není v silách zemědělců zmenšit počty přemnožených hrabošů pouze kladením jedu do nor. Vyjádření ministerstva životního prostředí (MŽP) ČTK shání. Pýcha již dříve uvedl, že je postojem ministerstva, které plošnou aplikaci jedu odmítá, zklamaný. Pozval ministra na jednodenní výlet Moravu, kde by mu zemědělci problematiku přemnožených hrabošů přiblížili, ministr by si pak sám mohl vyzkoušet kladení jedu do nor. Pýcha doufá, že ministr výzvu neodmítne a s "vyhrnutými rukávy" ukáže, jak je jednoduché jed pouze do nor aplikovat. K této aktivitě Pýcha vyzval i zástupce environmentálních organizací, jako jsou Česká společnost ornitologická nebo Svaz ochránců přírody. Tyto organizace se plošného využití jedu také obávají.
  Povodí Odry musí kvůli virové infekci zlikvidovat až 60 tun ryb chovaných v Petrově rybníce v Krnově na Bruntálsku. Škodu firma odhaduje na několik milionů korun. ČTK to řekla mluvčí státního podniku Šárka Vlčková. Ryby žijící v soustavě několika rybníků napadla herpes viróza kapra Koi. Není přenosná na člověka. Pro populaci ryb je ale smrtelná. Ohrožuje vždy 80 až 100 procent chovaných ryb. Šíření viru už potvrdila Krajská veterinární správa. "Musíme vyklidit ohnisko nákazy a zajistit likvidaci všech druhů ryb v příslušném asanačním podniku. Dále bude provedena desinfekce rybníka jeho vyschnutím a desinfekční ošetření veškerých pracovních nástrojů a pomůcek. Následně bude po všech zmíněných opatřeních ponecháno ohnisko nákazy nejméně šest týdnů ladem. Pak teprve může být provedeno nové zarybnění," řekl vedoucí rybného hospodářství státního podniku Povodí Odry Ivo Jedlička.
  Nákaza je i jinde v republice. Ryby nakažené herpes virem jsou i na Chrudimsku. Veterinární správa nařídila usmrcení ryb v rybnících Zámecký a Ježkovka v Heřmanově Městci. Rybáři postupně likvidují chovy i v dalších šesti rybnících na Pardubicku.
  Zemědělci stále nebudou moci plošně používat jed Stutox II proti přemnoženým hrabošům, povolení pro plošnou aplikaci je dál pozastaveno. Vyplývá to ze schůzky na ministerstvu zemědělství (MZe), kde o hlodavčí kalamitě dvě a půl hodiny jednali zástupci resortů životního prostředí a zemědělství, zemědělci i ornitologové. Jednotliví zemědělci mohou podle mluvčího MZe Vojtěcha Bílého požádat o individuální výjimku místní orgány ochrany přírody a krajiny. Podle ministerstva životního prostředí (MŽP) se má dávat jed přímo do nor, jako je tomu na Slovensku a v Německu a Rakousku. Pro předsedu Zemědělského svazu ČR Martina Pýchu je výsledek schůzky zklamáním. Nikdo podle něj neřekl co dělat, když hraboši sežerou ozimy, ani jaké budou kompenzace. Zemědělci se budou podle Pýchy obracet na jednotlivé kraje, aby pomohly s eliminací hraboše v rumištích a u silnic. Svaz bude nicméně dál usilovat o jednání s MŽP a doufá v to, že časem resort alespoň částečně ustoupí návrhu, který zemědělci předkládali.
  Náměstek MŽP Vladimír Dolejský zopakoval, že stanovisko MŽP se nezměnilo, tedy že odmítá text nařízení o výjimce o plošné aplikaci ve 48 okresech ČR. Dodal, že o tématu je resort připraven v příštích týdnech dále jednat. Na otázku, jak je reálné aplikovat do pěti tisíc děr na jednom hektaru jed, Dolejský řekl, že je to o prevenci a průběžné ochraně. Pokud se ta podle Dolejského zanedbává, vznikne kalamita. Ředitel České společnosti ornitologické Zdeněk Vermouzek aplikaci do nor považuje z pohledu ochrany přírody za přijatelný kompromis.
  Jak na hraboše? Otázku řeší několik rezortů, zemědělci i ekologové
  Chlupaté deseticentimetrové zvířátko - hraboš polní - zaměstnává už několik dní rezorty zemědělství, zdravotnictví, životního prostředí, zemědělce a ekology. Hraboš se totiž přemnožil. Bylo proto povoleno plošné hubení hlodavců látkou stutox 2, ale ministerstvo po velké kritice, výjimku pozastavilo. Ochránci přírody totiž varovali, že látka může zasáhnout i jiné živočichy, třeba dravé ptáky, sovy nebo zajíce.
  V Česku je zhruba 18 tisíc hektarů vinic a každým rokem se jejich plocha zvětšuje. Podle statistik Ústředního kontrolního a zkušebního ústavu zemědělského se za posledních pět let zvýšila o víc než 600 hektarů. A díky klimatickým změnám se vinařství dostává i mimo obvyklé vinohradnické oblasti.
  Do ČR se dováží stále více jídla, zelenina, maso i hotové výrobky
  Dovoz potravin do Česka roste. V prvních pěti měsících letošního roku obchodníci dovezli jídlo za více než 77 miliard, což je asi o šest miliard víc než loni. Z údajů českého statistického úřadu plyne, že na pultech se nejčastěji objevuje zahraniční zelenina, maso nebo vejce. Podle předsedy Zemědělského svazu ČR Martina Pýchy se ale hojně dováží i zpracované mléčné výrobky. Čeští zemědělci do zahraničí naopak nejčastěji vyváží suroviny, tedy i syrové mléko.