text: Zalistování produktů stojí stovky hodin ročně | GS1 Akademie
  Napsal Tomáš Tlučhoř, duben 2019 v kategorii Datová synchronizace, B2C, Maloobchod, Doprava a logistika
  Velikost dodavatele Průměrný počet minut pro vyplnění 1ZK a odeslání jednomu odběrateli Průměrný počet různých ZK a vyplňovaných pro jeden produkt Průměrný počet produktů s vyplněnou ZK v roce 2018 Průměrný počet člověkohodin strávených agendou ZK v roce 2018
  Méně než 10 zaměstnanců 41,1 3,4 14,2 33,5
  10 - 49 zaměstnanců 20,8 6,4 44,5 99,1
  50 - 249 zaměstnanců 31,5 11,3 40,0 236,7
  250 a více zaměstnanců 24,7 15,3 41,5 260,4
  Bez ohledu na velikost 29,1 8,1 35,5 139,1
  Pozn.: Průzkumu se zúčastnilo 175 dodavatelů. ZK = zalistovací karta
  Proces zasílání a zpracování změn kmenových dat není oproti procesu zalistování nového artiklu dostatečně formalizován, což někteří odběratelé vnímají jako problém. Mezi nejčastější patří změny kartonáže/paletizace a změny informací uvedených na obalu. Proces lze rozdělit do tří základních kroků.
  Impuls k úpravě dat již zalistovaného produktu vychází téměř vždy od dodavatele. KAM některých dodavatelů přitom musejí změny u produktů ze svého portfolia aktivně vyhledávat, jelikož není k dispozici automatická notifikace změn. Proto existuje riziko, že je některá změna opomenuta. Obchodní řetězce, které kontrolu provádějí proaktivně na svojí straně, nicméně identifikují celou řadu změn, jež ze strany dodavatele komunikovány nejsou vůbec nebo až se zpožděním. Některé změny však mohou působit problémy v logistice, a proto některé z obchodních řetězců této kontrole čas a energii věnují. Pokud KAM vyhodnotí, že je změnu potřeba oznámit obchodnímu řetězci, odesílá mu ji e-mailem – většinou jedním z následujících tří způsobů:
  Na straně obchodního řetězce je důležité, aby byla informace o změně zaevidována v informačním systému. K tomu však občas vzhledem k nízké formalizaci procesu nedojde, např. proto, že je e-mail přehlédnut, automaticky zařazen do ne- vyžádané pošty, či nedojde k výměně informace mezi nákupčím a jeho asistentem.
  V rámci snah o zlepšení zákaznického zážitku budou moderní technologie, jako například informační panely, rozšířená realita či virtuální regály, pronikat i do kamenných prodejen. Nezbytnou podmínkou úspěšné implementace těchto moderních technologií jsou kvalitní produktová B2C data. Ta jsou důležitá i z důvodu doporučení produktů zákazníkům s dietetickým omezením nebo preferencí při výběru produktů podle jeho složení.
  Výměna B2B a B2C dat v České republice je však stále oddělena a řešena zvlášť. Data získávaná prostřednictvím zalistovacích karet jsou téměř výhradně B2B. V oblasti B2C dat jsou aktuálně využívány třetí strany – subjekty pořizující a poskytující obsah.
  Aktuální stav nepodporuje efektivní sdílení dat určených spotřebitelům (B2C), jelikož zalistovací karty jsou zaměřené téměř výhradně na B2B data. Jejich rozšíření o B2C část, která je velmi obsáhlá, se přitom zdá nereálné, jelikož by vedla k významnému nárůstu složitosti excelových zalistovacích karet s negativním dopadem na kvalitu dat. Trh je tak v této oblasti zcela odkázán na služby třetích stran, které poskytují obsah. Důležitost B2C dat přitom vsouvislosti s implementací nových technologií a legislativních předpisů neustále roste.