text: CZ0624100 - Milovický les
  2443.2085 ha
  16°41'39'' v.d., 48°49'26'' s.š.
  158 - 357 m n. m.
  Rozsáhlý lesní komplex v jižní části Dolnomoravského úvalu, západně od Mikulova, mezi obcemi Klentnice, Mikulov, Milovice a Bulhary.
  Geologie: Podklad Milovického lesa tvoří třetihorní slídnaté vápnité pískovce a flyše. Většina třetihorních sedimentů je překryta spraší.
  Geomorfologie: Území spadá do Milovické pahorkatiny. Jedná se o členitou pahorkatinu s kernými rysy a zbytky zarovnaných povrchů.
  Reliéf: Reliéf Milovického lesa tvoří členitá pahorkatina s plochými hřbety a hluboce zaříznutými údolími a úpady.
  Pedologie: Jsou zde vyvinuty zejména hnědozemě na spraších a svahovinách z flyšových hornin.
  Krajinná charakteristika: Celé území je dominantním prvkem v krajině.
  Rozsáhlý lesní komplex teplomilných doubrav a dubohabřin který navazuje na komplex lužních lesů, vodních a mokřadních společenstev v nivě Dyje. Převládajícím vegetačním typem v Milovickém lese jsou panonské teplomilné doubravy na spraši, které v údolích a v dolní částech svahů severní expozice nahrazují panonské dubohabřiny, na příkrých jižně exponovaných svazích pak perialpidské bazifilní teplomilné doubravy. Na západně orientovaných svazích jižně od Milovic jsou vyvinuty převážné subpanonské úzkolisté suché trávníky, méně často širokolisté suché trávníky, které místy přecházejí v teplomilné bylinné lemy. Maloplošně jsou vyvinuty vysoké mezofilní a xerofilní křoviny, velmi vzácně i mezofilní ovsíkové louky. V území se vyskytuje řada naturových druhů živočichů - netopýr černý (Barbastella barbastellus), netopýr velkouchý (Myotis bechsteinii), přástevník kostivalový (Callimorpha quadripunctaria), hnědásek osikový (Euphydryas maturna), roháč obecný (Lucanus cervus) a bourovec trnkový (Eriogaster catax).
  V Milovickém lese se nacházejí pravděpodobně nejrozsáhlejší porosty panonských teplomilných doubrav na spraši v České republice, které doplňují panonské dubohabřiny, perialpidské bazifilní teplomilné doubravy širokolisté suché trávníky a subpanonské úzkolisté suché trávníky. Rostou zde četné vzácné a chráněné druhy, mj. záraza ožanková (Orobanche teucrii) (jediné naleziště v ČR), zvonek hadincovitý (Campanula cervicaria), kosatec trávovitý (Iris graminea), kosatec nízký (I. pumila), kosatec různobarvý (I. variegata), hnědenec zvrhlý (Limodorum abortivum), vstavač nachový (Orchis purpurea), v. vojenský (O. militaris), mochna chlumní (Potentilla collina), sesel pestrý (Seseli pallasii), kavyl Ivanův (Stipa pennata) a k. sličný (S. pulcherrima). Lokalita má republikový až evropský význam.
  V území se vyskytuje řada naturových druhů živočichů - netopýr černý (Barbastella barbastellus), netopýr velkouchý (Myotis bechsteinii), přástevník kostivalový (Callimorpha quadripunctaria), hnědásek osikový (Euphydryas maturna), roháč obecný (Lucanus cervus) a bourovec trnkový (Eriogaster catax).
  V území bylo vyhlášeno MZCHÚ - PR Milovická stráň.
  Lesní porosty Milovického lesa jsou zčásti značně poškozeny oborním chovem zvěře, která znemožňuje přirozenou obnovu dřevin; myslivecká pole spojená s chovem zvěře jsou zdrojem ruderalizace. Některá místa jsou ohrožena šířením invazních dřevin. Lesní porosty byly až donedávna obhospodařovány jako les nízký, díky čemuž zůstala zachována jejich relativně přirozená druhová skladba. V letech 1965-1966 byla v lesním celku založena obora, brzy rozdělená na dvě menší. V menší oboře Klentnice (538 ha) jsou chováni daňci a mufloni, ve větší oboře Bulhary (1270 ha) jeleni a daňci. Oborní chov zvěře působí trvalé poškozování lesních porostů. Značné škody na zachovalosti lesů přivodilo vysazování trnovníku akátu a pajasanu žláznatého; nebezpečí jejich invaze stále trvá. Při umělé obnově lesních porostů lesní závod často nedodržel druhovou pravost vysazovaných kultur. Autochtonní populace dubu zimního byly v minulosti většinou nahrazeny dubem letním. V některých kulturách a mlazinách byl namísto jasanu ztepilého vysázen jasan úzkolistý, jinde byl vysazován ořešák černý a jasan pensylvánský. Na polích pro zvěř se masově vyskytují různé invazní druhy, např. laskavec žmindovitý a merlík trpasličí. V oborách byly postaveny nejrůznější sklady, krmelce, krechty a lovecké chaty. Zbytky teplomilných trávníků jsou povětšinou ponechány bez odpovídajícího managementu.
  Likvidace nepůvodních dřevin a náhrada původními. Zrušit oboru nebo snížit stav zvěře. Omezit mysliveckou aktivitu.
  Celková rozloha lokality: % ha: 2443.2085
  Z toho prioritních naturových biotopů: 68.69 1678.4545
  Z toho neprioritních naturových biotopů: 1.18 28.8592
  Z toho ostatních přírodních biotopů: 1.39 34.1916
  Z toho X biotopů: 20.18 493.0643
  3150 Přirozené eutrofní vodní nádrže s vegetací typu Magnopotamion nebo Hydrocharition 3.6018 0.14 A/A/- Ne
  V1F Makrofytní vegetace přirozeně eutrofních a mezotrofních stojatých vod - ostatní porosty 3.6018 0.14 A/A/-
  6210 Polopřirozené suché trávníky a facie křovin na vápnitých podložích (Festuco-Brometalia) 19.5829 0.80 B/B/B Ano
  T3.4D Širokolisté suché trávníky bez význačného výskytu vstavačovitých a bez jalovce obecného (Juniperus communis) 19.5829 0.80 B/B/B
  6240 Subpanonské stepní trávníky 5.5909 0.22 A/A/B Ano
  T3.3A Subpanonské stepní trávníky 5.5909 0.22 A/A/B
  6510 Extenzivní sečené louky nížin až podhůří (Arrhenatherion, Brachypodio-Centaureion nemoralis) 5.6745 0.23 C/B/- Ne
  T1.1 Mezofilní ovsíkové louky 5.6745 0.23 C/B/-
  9180 Lesy svazu Tilio-Acerion na svazích, sutích a v roklích 2.9242 0.11 C/B/- Ne
  L4 Suťové lesy 2.9242 0.11 C/B/-
  91E0 Smíšené jasanovo-olšové lužní lesy temperátní a boreální Evropy (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) 9.1441 0.37 C/B/- Ne
  L2.2A Údolní jasanovo-olšové luhy, typické porosty 3.0481 0.12 C/A/-
  L2.4 Měkké luhy nížinných řek 6.0960 0.24 C/B/-
  91G0 Panonské dubohabřiny 851.5478 34.85 B/B/B Ano
  L3.4 Panonské dubohabřiny 851.5478 34.85 B/B/B
  91H0 Panonské šípákové doubravy 51.5293 2.10 B/B/B Ano
  L6.1 Perialpidské bazifilní teplomilné doubravy 51.5293 2.10 B/B/B
  91I0 Eurosibiřské stepní doubravy 757.7182 31.01 B/B/B Ano
  L6.2 Panonské teplomilné doubravy na spraši 757.7182 31.01 B/B/B
  K1 Mokřadní vrbiny 0.4956 0.02 B/A
  K3 Vysoké mezofilní a xerofilní křoviny 23.5864 0.96 B/B
  L2.2B Potoční a degradované jasanovo-olšové luhy 1.2840 0.05 D/C
  M1.1 Rákosiny eutrofních stojatých vod 5.2209 0.21 A/B
  M1.2 Slanomilné rákosiny a ostřicové porosty 0.1965 0.00 B/A
  T4.1 Suché bylinné lemy 0.6376 0.02 B/B
  V1G Stanoviště bez vodních makrofyt, ale s přiroz. nebo přírodně blíz.charakt.dna a břehu 1.4345 0.05 B/B
  V2A Makrofytní vegetace mělkých stojatých vod s dominantními lakušníky (Batrachium spp.) 1.3361 0.05 A/A
  X1 Urbanizovaná území 5.2749 0.21
  X2 Intenzivně obhospodařovaná pole 60.7546 2.48
  X3 Extenzivně obhospodařovaná pole 10.9238 0.44
  X5 Intenzivně obhospodařované louky 85.8752 3.51
  X6 Antropogenní plochy se sporadickou vegetací mimo sídla 0.5271 0.02
  X7 Ruderální bylinná vegetace mimo sídla 105.3662 4.31
  X8 Křoviny s ruderálními a nepůvodními druhy 1.8184 0.07
  X9A Lesní kultury s nepůvodními jehličnatými dřevinami 15.0786 0.61
  X9B Lesní kultury s nepůvodními listnatými dřevinami 87.8394 3.59
  X10 Paseky s podrostem původního lesa 11.3045 0.46
  X11 Paseky s nitrofilní vegetací 62.4092 2.55
  X12 Nálety pionýrských dřevin 15.8245 0.64
  X13 Nelesní stromové výsadby mimo sídla 29.6945 1.21
  X14 Vodní toky a nádrže bez ochranářsky významné vegetace 0.3734 0.01
  Eriogaster catax C B C C
  Myotis bechsteinii A A C A
  Bulhary, Klentnice, Mikulov na Moravě, Milovice u Mikulova, Pavlov u Dolních Věstonic, Sedlec u Mikulova