text: ÚSTAV MOLEKULÁRNÍ BIOLOGIE ROSTLIN | Významné výsledky
  Kultivační vybavení
  Unikátní fotosystém u bakterie z pouštních jezer
  Nejen rostliny, ale i některé bakterie umí ukládat energii slunce (fotosyntetizovat). Tuto schopnost má např. i bakterie Gemmatimonas phototropica, žijící ve sladkovodních jezerech pouště Gobi. Objevili jsme, že molekuly zachycující světlo jsou zde uspořádány do dvou kruhů, v jejichž společném středu leží vlastní "reakční centrum" zpracovávající světelnou energii. Toto uspořádání, velmi efektivně zachycující sluneční energii, je unikátní a nebylo dosud nalezeno u žádných jiných organizmů.
  Jak správně přečíst problematické úseky v DNA
  Moderní vědecké metody umí "přečíst" najednou téměř kompletní dědičnou informaci organizmu. Nejprve se získá až několik miliónů krátkých kousíčků DNA, které pak počítač sestaví ve správném pořadí za sebou. Dosud nebylo ale snadné určit správně počet, ani délku za sebou se opakujících sekvencí, které se v DNA často vyskytují. Námi vyvinutý program TAREAN pomocí grafické analýzy nejenže umožňuje opakující se úseky přesně charakterizovat, ale dokáže také najít i ty, které zatím unikaly pozornosti.
  Rostliny vychytávající těžké kovy z půdy – funkce a řízení molekulárních pump
  Existují rostliny, které – na rozdíl od jiných – aktivně vychytávají z půdy těžké kovy a ukládají je ve svých nadzemních částech (tzv. hyperakumulující rostliny). Využívají k tomu řadu molekulárních pump zvaných P1B-ATPázy. Tyto pumpy se vyskytují nejen u rostlin, ale i u živočichů vč. člověka, a jejich chybovost vede k řadě smrtelných onemocnění. Náš výzkum přispěl k objasnění, jak tyto pumpy fungují a jak jsou řízeny koncentrací kovů u rostlin, hromadících kovy buď v pokožce (epidermis) nebo hlouběji v listech (mesofylu). Tyto výsledky mohou pomoci nejen k vyšlechtění rostlin vhodných k čištění zamořených půd, ale také naznačit cesty k vylepšení zemědělských plodin nebo k léčbě některých nemocí člověka.
  Objevili jsme nový virus, patřící do skupiny zvláštních virů, které na rozdíl od těch ostatních nemají bílkovinný obal (kapsidu). To je u virů tak neobvyklé, že tato skupina je anglicky pojmenována doslova jako "nahé viry". Nově objevený virus se ale zároveň podobá i jedné skupině rostlinných virů, které už – jako správné viry – kapsidu mají. Objevený virus je tak velmi pravděpodobně dosud hledaným evolučním pojítkem mezi "nahými" houbovými viry a touto skupinou rostlinných virů.
  Vliv mnohonásobné infekce viroidy na zdraví a funkci rostlin
  Viroidy jsou krátké, kruhové molekuly RNA, napadající rostliny. Přesto, že nekódují žádné bílkoviny, jsou schopny ovlivňovat pochody v rostlinách a vyvolávat závažné nemoci důležitých plodin. Pomocí umělých infekcí jsme zkoumali, jaké příznaky různé kombinace viroidů v rostlinně vyvolávají, jak se viroidy ovlivňují mezi sebou, a které geny z rostlin potlačují nebo aktivují. Zjištěné poznatky poodhalují mechanizmus působení viroidů a mohou v budoucnu pomoci k nalezení obrany proti viroidům.