text: Kosmotýdeník 375 (18.11. – 24.11.) – kosmonautix.cz
  24. listopadu 2019 Lukáš Houška
  Starliner připojen k raketě
  Stejně jako v březnu letošního roku, provedla společnost SpaceX bezpilotní let jejich lodě Crew Dragon, chystá se nyní to samé provést Boeing s lodí Starliner, která také vyrazí na bezpilotní let k Mezinárodní kosmické stanici. Let má za úkol prověřit všechny technologie, od startu po přistání. Pokud vše půjde dle plánu, dočkáme se na jaře příštího roku letu s posádkou. A to u obou lodí. Nyní se však pojďme podívat na aktuální dění, které na floridském kosmodromu pomalu ale jistě spěje k misi OFT-1 lodě Starliner. Start by měl proběhnout již 17. prosince a tak jsou přípravy v plném proudu. Připomeňme, že let je připravován v rámci programu komerčních dopravců astronautů na stanici, který před lety vyhlásila NASA a nyní dvě firmy realizují své pilotované kosmické lodě.
  Exemplář lodě Starliner určený na misi OFT-1 se ve čtvrtek vydal na několikakilometrový výlet z bývalého hangáru na přípravu raketoplánů k rampě 41 na floridském kosmodromu. V bývalém hangáru pro raketoplány byla loď naplněna pohonnými a provozními látkami a podstoupila poslední přípravy. Poté byla naložena na transportér a pomalu – několik hodin se přesouvala na rampu 41, kde už čekala dokončená raketa Atlas 5 se stupněm Centaur. Před cestou se ještě Starliner zastavil před výrobní budovou, kde proběhl slavnostní ceremoniál za účasti vedení NASA i Boeingu a také tří astronautů, kteří se snad v polovině příštího roku vydají na první pilotovanou misi.
  Přeprava k rampě 41
  "To, co se právě děje, je pro budoucnost našeho národa zásadní," řekl Bob Cabana, bývalý astronaut a současný ředitel Kennedyho vesmírného střediska. "Naše úsilí směřuje k tomu, abychom dostali americké astronauty s americkou lodí do kosmického prostoru a zpět bez toho, abychom se spoléhali na naše ruské partnery. Je to pro nás obrovský skok vpřed."
  "Nebude to snadné, ale bude to docela zábavné." řekl Chris Ferguson, astronaut Boeingu a bývalý velitel raketoplánu, který poletí společně s astronauty NASA na první misi Starlineru.
  "Jako absolventi vojenských pilotních škol jsme opravdu nadšení a těšíme se, jak se bude Starliner chovat na oběžné dráze," řekl Mike Fincke, astronaut NASA, který se připojí k Fergusonovi a jeho kolegyni, pilotce a čerstvé astronautce Nicol Mann při prvním pilotovaném letu. "Mise OFT bude určitě skvělá a právě díky ní získáme mnoho cenných údajů o lodi i jejích systémech."
  Při ceremoniálu bylo zdůrazněno, že loď Starliner je znovupoužitelná, čímž bylo upozorněno na to, že samotný modul pro posádku je teoreticky schopný přežít až deset letů na oběžnou dráhu. K lodi se však musí vyrábět stále nové servisní moduly, které obsahují většinu provozních a pohonných látek a důležitých systémů. Servisní modul je vždy před vstupem do atmosféry odhozen a shoří.
  Mise OFT-1 však žádnou živou posádku neponese. Na palubě bude pouze Rosie – figurína prošpikovaná senzory, která bude měřit veličiny během celého letu. Díky ní se ověří předpokládané zatížení, které bude působit na astronauty při startu, letu a dokování a hlavně při návratu zpět na Zemi. Ostatně podobnou figurínu vezl i Crew Dragon. Jméno Rosie získala figurína na počest "Rosie Riveter", což byla ikona z plakátu, který byl používán za druhé světové války a se sloganem "We Can Do It!" a měl nabádat ženy, aby obstaraly práce v továrnách a ve zbrojním průmyslu namísto mužů, kteří bojovali.
  Starliner se mezitím přesunul k rampě 41, kde už byla dokončena montáž rakety Atlas 5 s dvěma pomocnými pohonnými bloky na tuhé pohonné látky a se stupněm Centaur, který doznal několika zásadních vylepšení.
  Ačkoli má za sebou Centaur už osmdesát úspěšných startů, byl pro mise lodí Starliner upraven. Dvě zásadní vylepšení jsou jednak dva motory RL-10 oproti standardní konfiguraci s motorem jedním a pak rozšíření horní části stupně, na kterém bude spočívat loď Starliner. Rozšíření, občas nazývané sukýnkou je na místě proto, aby se vyrovnaly aerodynamické síly během letu atmosférou. Loď Starliner bude létat bez aerodynamického krytu a tak se musel uzpůsobit i Centaur.
  Loď Starliner byla poté zvednuta do vrchní části montážní vertikální haly VIF a usazena na vrchol rakety Atlas 5. Celá sestava nyní měří 52 metrů na výšku. Loď a raketu nyní čeká spojení všech elektrických a datových linek a jejich zevrubné testování. Do startu zbývá necelý měsíc a celá sestava podstoupí ještě řadu různých testů.
  Umisťování lodě Starliner na vrchol stupně Centaur
  "Ještě jsme neskončili. Musíme postupovat opravdu opatrně," řekla Kathy Lueders, manažerka programu CCDev NASA. "Musíme dokončit montáž rakety a lodě, loď pak dostat na stanici a bezpečně vrátit tuto kosmickou loď zpět. Bude to pro nás náročný a důležitý první krok, abychom se ujistili, že jsme schopni bezpečně poslat v této lodi astronauty NASA na stanici a bezpečně zpět na Zemi."
  Mise OFT-1 bude trvat přibližně týden a měla by být korunována úspěšným přistání do jedné ze tří vybraných oblastí na pevnině USA. Starliner přistává pomocí padáků a nafukovacích airbagů. Preferované místo přistání bude v oblasti White Sands v Novém Mexiku.
  Dodejme jen, že cena, kterou NASA dala Boeingu na vývoj lodě Starliner měl podle původní nabídky vyjít na 4,2 miliardy dolarů. V této ceně jsou také dvě první mise (nepilotovaná a pilotovaná). SpaceX dostala za podobnou dohodu 2,4 miliardy dolarů. Ceny odpovídají zaslaným nabídkám obou společností.
  Starliner připojený k raketě Atlas V
  Rosie – jediná členka posádky OFT-1
  NASA tento týden zveřejnila video, které ukazuje rozkládání kaptonového slunečního štítu dalekohledu Jamese Webba. Podstatná součást celého teleskopu je mechanicky velmi komplikovaná záležitost a vidět celý proces rozkládání takhle zrychleně na Zemi je zážitek. Video naleznete níže.
  V sobotu nad ránem úspěšně odstartovala čínská raketa CZ-3B, která úspěšně vynesla dvě družice globálního navigačního systému Beidou. Jak známo, čínské dopadové zóny prvních stupňů a pomocných pohonných bloků jejich raket se nacházejí v obydlených oblastech. Při tomto startu bohužel první stupeň, anebo některý z urychlovacích bloků rakety zasáhl přímo jeden dům čínské vesnice. Video z místa dopadu si můžete prohlédnout zde. Žlutý dým ukazuje na hypergolické palivo, které v místě dohořívá.
  V pátek proběhla již druhá EVA na ISS, kde Luca Parmitano a Andrew Morgan prováděli opravu přístroje AMS-02. Připomeňme, že tento přístroj původně nebyl určen k opravám na oběžné dráze a jeho oprava tak není nic jednoduchého. Nicméně pokrok v nástrojích, technologiích a nové zkušenosti dávají současným astronautům velké šance, že opravu zvládnout. Přístroj čeká výměna čerpadla chladícího okruhu. Během výstupu dlouhého 6 hodin a 33 minut se podařilo uskutečnit všechny naplánované úkoly. Na závěr ještě připomeňme, že jsou plánovány celkem čtyři výstupy, přičemž všechny provede dvojice Parmitano – Morgan.
  Snímek z první EVA na opravu AMS-02 ukazuje odhození jednoho z krytů s logem přístroje
  Loď Orion určená pro první let na raketě SLS byla 21. listopadu naložena do letounu Super Guppy a dnes má být přepravena na letiště Lahm v Mansfieldu v Ohiu. Odtud bude Orion přepraven do zkušební stanice Plum Brook, kde podstoupí tepelně vakuové testy.
  Nakládání lodě Orion
  V této rubrice již tradičně naleznete přehled všech článků, které na serveru Kosmonautix za uplynulý týden vyšly. Vydáváme minimálně dva články o kosmonautice denně. Pojďme si je shrnout. Začali jsme zprávou o tom, že na Floridu dorazila pokročilá komunikační družice. Na Mezinárodní kosmické stanici je řada parádních vědeckých přístrojů. Jeden z těch opravdu zajímavých – dalekohled NICER zaznamenal rekordní záblesk. Vydali jsme se také do Číny, kde za pouhé čtyři dny odstartovala už druhá raketa Kchaj-čou-1A. V úterý jste se dočkali dalšího dílu rozsáhlého opusu o stanici Mir. Vyšel další díl seriálu Svět nad planetou. NASA vybrala v rámci komerčního lunárního programu dalších pět firem, které se mají postarat o dopravu objemnějších nákladů na povrch Měsíce. Tušilo se to, ale konečně je to fakticky potvrzeno. Nad měsícem Europa je vodní pára! Tento týden byla hybatelem informací hlavně Starship. Nejdříve jsme se kochali parádními snímky z její stavby, abychom se ještě ten den dočkali exploze, při zkušebním tlakování nádrží. Horní kopule nádrže to nevydržela a stala se první létající částí prototypu Starship. Poté jsme se podívali na již dávno ukončenou misi LISA Pathfinder, jejíž data promluvila a pomohla s výzkumem prachu. První orbitální exemplář raketoplánu Dream Chaser dostal jméno Shooting star. Živě jsme mohli také sledovat druhou z řady vycházek EVA, při kterých se astronauti snaží opravit přístroj AMS-02. Velmi zajímavou formou jsme si také připomněli průkopníka kosmických letů – Alexeje Leonova. Na závěr týdne jsme se podívali na to, jak evropský astronaut Luca Parmitano ovládal robota na Zemi.
  Snímkem týdne budou tentokrát trosky po prvním exempláři Starship s označením Mk.1. Tento prototyp vznikal na Boca Chica a stavěla ho společnost SpaceX. Dle vyjádření SpaceX buďto došlo k chybě v komunikaci a během tlakových zkoušek došlo k výraznému překročení limitů vnitřního tlaku, anebo se společnost pokoušela dojít k limitům celé konstrukce. Do konce roku se tak prvního letu Starship nedočkáme. Druhý exemplář se staví na Floridě (Mk.2) a má už pokročilejší metody svařování. Na Boca Chica se tento týden také naplno rozjela stavba exempláře Mk.3, který prý navíc podstoupil podstatné konstrukční a výrobní změny, které dělaly z Mk.1 zastaralý hardware. Ať už je to jakkoli, fotografie z podobné havárie se často nevidí.
  Exploze Starship Mk.1
  Stav Starship Mk.1 po explozi
  Odvážení horní kopule nádrže Starship Mk.1
  Během týdne se objevilo video z úspěšného testu motorů Super Draco soukromé lodě společnosti SpaceX Crew Dragon. Tento test, který se opakoval po explozi z počátku letošního roku, je důležitým milníkem, aby i Crew Dragon mohl vynést posádku k ISS.
  https://spaceflightnow.com/2019/11/22/photos-boeing-rolls-out-starliner-spacecraft/
  https://scontent-prg1-1.xx.fbcdn.net/v/t1.0-9/75419081_3812557578770061_2259886945045839872_o.jpg?_nc_cat=108&_nc_ohc=ygS4LUSUkrcAQnUq2YGKjwcK0qVEuJ7hNIFWB2-TZrxsSF6-j2L0jHrLg&_nc_ht=scontent-prg1-1.xx&oh=dc539e0b2f475b5828b4a3fbe87b0e10&oe=5E53A1B0
  https://forum.nasaspaceflight.com/assets/48895.0/1595305.jpg
  https://forum.nasaspaceflight.com/assets/48895.0/1595299.jpg
  https://www.gannett-cdn.com/presto/2019/11/19/PBRE/13881870-8533-4a33-b6a3-514ff19b147f-rosie.jpg
  https://pbs.twimg.com/media/EJ5nyAJXYAAE73Q?format=jpg&name=large
  https://scontent-prg1-1.xx.fbcdn.net/v/t1.0-9/75478433_2497598310337012_4733354887075594240_o.jpg?_nc_cat=100&_nc_oc=AQmfjsQqNWGSbI478eoxCvnrmYK926Io2ZBOfOeMCQ12XNo1sHdHsiCc5iGDQPxAN-k&_nc_ht=scontent-prg1-1.xx&oh=29b8d7a55e11a4f62383755d41f1eb04&oe=5E42CC84
  https://mk0spaceflightnoa02a.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2019/11/49100524752_1f11c0a08f_k.jpg
  https://mk0spaceflightnoa02a.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2019/11/49105089556_7602ddf3c5_k.jpg
  https://mk0spaceflightnoa02a.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2019/11/49105272027_2d83a0d14f_k.jpg
  Kosmotýdeník 374 (11.11. – 17.11.) Jaký byl rok 2019? Na co se těšit v roce 2018? Kosmotýdeník 289 (26.3. – 1.4.)
  « Ariane 5 nejdříve v pondělí
  Listopadová kosmoschůzka 2019 »
  12 komentářů ke článku "Kosmotýdeník 375 (18.11. – 24.11.)"
  24. 11. 2019 (15:21)
  To môže byť celkom radosť bývať v dopadovej zóne.
  Čínskym súdruhom (ale aj iným) na živote zopár jednotlivcov nezáleží. Podľa Marxa je nutné pri tvorbe "nového" človeka pobiť aspoň 1/3 populácie. V Kambodži si to vzali až tak k srdcu že pobili najmenej 1/2. A darí sa (darilo sa) im aj v S.Kórei, Venezueli, Columbii ….
  24. 11. 2019 (16:25)
  Dovolil jsem se podívat do historie na stupeň Centaur.
  Vývoj započal již v roce 1956 kdy bylo jasné, že pokročilé družice vyvíjené zejména UFAF budou potřebovat výkonnější nosič než byly vyvíjené ICBM Atlas a Thor. Konstrukce byla na samé hranici tehdejších možností, možná i kousek za a proto vývoj trval deset let. První zkušební let se konal v roce 1963 a první ostrý, hned s prvním excelentním Surveyorem v květnu 1966, ještě bez restartu na LEO. Původní určení bylo pro nosiče typu Saturn, což padlo neb na stejném principu byly pro Saturny vyvinuty vlastní konstrukce. Centaury poté se staly páteří amerického planetárního výzkumu, všechny veleúspěšné sondy, které jako první v historii měřily u cílových těles s výjimkou Venuše a Marsu, kde exceloval americký stupeň Agena, vč. interstelárních nesly Centaury. Nyní Centaur dostane poslední pátou hvězdu, ponese pilotovanou loď.
  24. 11. 2019 (16:29)
  Oprava v první větě má být správně USAF.
  24. 11. 2019 (17:33)
  Program COST 😀
  24. 11. 2019 (18:00)
  24. 11. 2019 (20:23)
  Na tom závěrečném video z testu motorů SuperDraco mi přijde zvláštní ten pomalý náběh. Jako kdyby trvalo snad dvě vteřiny než se plameny "ustálí" do té plné podoby.
  Přitom ale, pokud si to pamatuji správně, by prý SuperDraco měl být schopný přejít na plný výkon během 100 ms.
  Ten vizuálně pomalý start mne proto překvapil. Nevíte, to se tak výrazně liší statický zážeh od toho "produkčního" během abort testu?
  24. 11. 2019 (20:25)
  Ten záběr je zpomalený. Bohužel nevíme jak moc.
  24. 11. 2019 (22:37)
  Pravděpodobně velmi 😀 pokud má jít o dvousekundový zážeh… 🙂
  24. 11. 2019 (22:41)
  Pokud trval 2 sekundy, byl zpomalený cca 15krát. Pokud trval jinak dlouho, tak si to přepočítejte
  24. 11. 2019 (22:50)
  24. 11. 2019 (22:39)
  Kabina je znovupoužitelná…stejně jako u SpaceX, nebo se bude opravdu používat vícekrát? :O pokud bude, proč ne u SpaceX?