text: Návrat k rozumu | Outsider Media
  Bjorn Lomborg • 11. listopadu 2010 • 49 přečtení
  Jak jsem v roce 2007 uvedl ve své knize Zchlaďte hlavy, nejracionálnější reakcí na globální oteplování je učinit alternativní energetické technologie tak levnými, že si je bude moci dovolit celý svět. V hrubých obrysech to vyžaduje cílevědomou a podstatnou podporu výdajům na výzkum a vývoj. Na základě nedávné práce Isabel Galianové a Chrise Greena z McGillovy univerzity prosazuji celkové výdaje ve výši kolem 0,2% globálního HDP – to je zhruba 100 miliard dolarů ročně.
  K žádné nápravě globálního oteplování samozřejmě nedojde přes noc. Proto se potřebujeme více soustředit na adaptaci na dopady globálního oteplování – například tím, že vystupňujeme snahu vyrovnat se s vnitrozemskými záplavami a s fenoménem městských "tepelných ostrovů". Současně bychom měli zkoumat praktičnost klimatického inženýrství, které možná budeme potřebovat, abychom získali k dobru více času na hladký odchod od fosilních paliv.
  Připustit, že člověkem vyvolané klimatické změny jsou skutečností, ale současně odmítnout, že řešením jsou "uhlíkové škrty", znamená vytyčit v debatě o globálním oteplování jakési neutrální území – což zároveň znamená vystavit se útokům z obou stran. Pro takzvané "alarmisty" se poukazy na negativa drastického omezování uhlíkových emisí z nějakého důvodu rovnají popírání reality klimatických změn, zatímco takzvaní "popírači" osočují každého, kdo uzná vědecké důkazy potvrzující tento údajně "vybájený" problém.
  Nicméně existují povzbudivé signály, že menšina rozumných hlasů v této debatě si začíná získávat takovou pozornost, jakou si zaslouží. V rámci projektu Centra Kodaňského konsensu, který měl hodnotit různé reakce na globální oteplování, provedli Green s Galianovou v polovině roku 2009 analýzu nákladů a přínosů výdajů na výzkum a vývoj zelených technologií. Green coby dlouholetý stoupenec technologicky založené reakce na globální oteplování demonstroval účinnost politiky vládních investic do výzkumu a vývoje zaměřeného na rozvoj nových nízkouhlíkových technologií, zlevnění a zefektivnění technologií současných a rozšíření energetické infrastruktury, jako jsou tzv. "chytré sítě". Jak Green s Galianovou bez obalu uvedli, "žádný přístup ke stabilizaci klimatu nebude fungovat bez revoluce v energetických technologiích".
  Dalším akademikem, který prosazuje chytřejší reakci na globální oteplování, je Roger Pielke, Jr. z Coloradské univerzity, autor knihy The Climate Fix (Náprava klimatu), letošní "povinné četby" mezi publikacemi o globálním oteplování. Pielke s Greenem patřili mezi 14 význačných akademiků, kteří společně napsali únorovou "Hartwellovu zprávu", jejíž vypracování si zadaly London School of Economics spolu s Oxfordskou univerzitu. Zpráva se vyslovila pro vývoj alternativ vůči fosilním palivům, což by zajistilo, že hospodářský rozvoj nezpůsobí ekologickou pohromu, a uznala důležitost adaptace na klimatické změny.
  V USA jsme právě před měsícem byli svědky stejně slibného vývoje v debatě o klimatu, když konzervativní American Enterprise Institute, liberální Brookings Institution a středově orientovaný Breakthrough Institute společně zveřejnily zprávu, která vyzvala k restrukturalizaci americké energetické soustavy s cílem zajistit, aby čistá energie byla také levná.
  Zpráva s názvem "Post-stranická energie" obsáhle a přesvědčivě tvrdí, že americká vláda by měla investovat zhruba 25 miliard dolarů ročně (přibližně 0,2% amerického HDP) do nízkouhlíkových armádních zakázek, výzkumu a vývoje a také nové sítě inovačních center spojujících univerzitní a soukromý sektor s cílem vytvořit "energetickou revoluci".
  Tento rozumný přístup si podle očekávání vysloužil značnou kritiku od odhodlaných "alarmistů" i "popíračů". Slibné – a vzhledem k poněkud toxickému stavu americké politiky také překvapivé – ovšem je, že si tento přístup zároveň získal širokou podporu a inteligentní komentáře od mnoha expertů hlavního proudu.
  A aby těchto hlasů nebylo málo, v listopadu bude v USA poprvé uveden dokumentární film natočený podle mé knihy Zchlaďte hlavy.
  Je ještě příliš brzy naznačovat, že by politici mohli dosáhnout skutečného pokroku při prosazování opravdu efektivní politiky v otázce klimatických změn. Vzhledem k nedostatku zdravého rozumu v posledních letech se však už sám fakt, že se dnes ozývá stále silnější chór rozumných hlasů, téměř rovná zázraku.
  Bjorn Lomborg je autorem knih The Skeptical Environmentalist (Skeptický ekolog) a Cool It (Zchlaďte hlavy), protagonistou filmu Cool It, ředitelem mozkového trustu Centrum Kodaňského konsensu a mimořádným profesorem Kodaňské obchodní fakulty.
  Pizzaservis: Dobrý den! Děkujeme, že jste zavolali Pizzeriu Volcano. Můžeme... Zákazník: Dobrý den, rád bych si něco objednal. P: Můžete mi nejdříve povědět Vaše NIDC? Z: Moje Národní identifikační číslo je, ……. malý moment…….. 6102049998-45-54610. P:...
  astream	• 11. listopadu 2010
  Tak s vámi, přátelé, já jsem skončil
  Když jsem v nedávných komunálních volbách v Praze dal hlas ČSSD, rozhodně ne proto, aby si hned po volbách padla do náruče s ODS a vstoupila s ní do "manželství", aby v rozporu s vůlí voličů udržela u moci svého kumpána, se kterým jedou pražští...
  Tribun	• 10. listopadu 2010
  NEW YORK – Hypoteční debakl ve Spojených státech vyvolal hluboké otázky o "vládě zákona", všeobecně přijímaném rysu rozvinuté civilizované společnosti. Vláda zákona má chránit slabé před silnými a zajistit všem lidem slušné zacházení. V Americe se po krizi kolem podřadných hypoték...