text: Návrh rozpočtu EU: Uspěl český premiér ve vyjednávání? - EurActiv.cz
  Petr Nečas a François Hollande; zdroj: Rada EU
  Po náročných jednáních se na summitu EU, který proběhl minulý týden ve čtvrtek a v pátek, podařilo shodnout na návrhu unijního rozpočtu na příštích sedm let (EurActiv 8.2.2013). Lídři členských států se usnesli na výši 960 miliard eur, tedy na 1 % hrubého národního příjmu EU.
  České republice by podle stávajícího návrhu mělo připadnout 20,5 miliard eur, tedy o 900 milionů eur více, než předpokládal návrh z loňského listopadu (EurActiv 8.2.2013). Na druhou stranu v současném období (2007 – 2013) může Česko čerpat 26,7 miliard eur.
  Český premiér Petr Nečas dohodu považuje za úspěch, který je prý výsledkem toho, že před summitem hrozil vetováním návrhu. "Veto mělo smysl, protože nám umožnilo dosáhnout toho, co jsme dosáhnout chtěli," vysvětlil předseda vlády.
  Částka 900 milionů eur, kterou se navíc podařilo vyjednat, považuje za vysokou také 1. náměstek Ministerstva pro místní rozvoj Daniel Braun. Jde prý zhruba o finance na jeden menší program na sedm let. "S tím, jak je úsporný celý rozpočet, se sníží i náš příspěvek, takže celková bilance by měla být ještě lepší než teď," řekl deníku Hospodářské noviny. Podle Brauna jsou pak důležité také další faktory, české delegaci se prý podařilo vyjednat započtení DPH u infrastruktury a zachování pravidla n+3 a míry spolufinancování na 15 %.
  Optimisticky hodnotí výsledek pro Českou republiku i europoslanec Jan Zahradil "Ti, kdo nás léta strašili izolací kvůli tomu, že v Evropě jasně formulujeme svůj názor, by si měli uvědomit, že David Cameron a Petr Nečas odjíždějí z Bruselu jako vítězové," komentoval výslednou dohodu.
  Česká politická opozice to ale vidí jinak. "Myslím si, že je důležité říci, že Petr Nečas odjíždí z Bruselu poražen a s ním odjíždí poražena celá Česká republika," prohlásil předseda ČSSD Bohuslav Sobotka na tiskové konferenci strany.
  EurActivu toto stanovisko blíže vysvětlil bývalý eurokomisař a premiér Vladimír Špidla (ČSSD). "Předchozí vlády dosáhly toho, že Česká republika dostala nejvíc na jednoho obyvatele, v současné době jsme čtvrtí nebo pátí (to ještě není jasné)." Je to tedy relativně méně, než získaly předchozí vlády, a proto to podle Špidly nelze považovat za úspěch.
  "Národní alokace České republiky vyjednaná Nečasovou vládou je zhruba o třetinu nižší než ta, kterou vyjednala v roce 2006 koaliční vláda vedená ČSSD," upřesnil redakci hejtman jihomoravského kraje a předseda asociace krajů Michal Hašek (ČSSD). Je to pro něj tedy zklamáním. "Chápu, že také EU šetří, ale výsledek odpovídá spíše tomu, jak nás pravicové vlády od podzimu 2006 dostávaly v evropské politice do izolace a stali jsme se díky tomu postupně potížisty."
  Podle Haška za to nyní zaplatí celá Česká republika v podobě nižší možnosti čerpání prostředků EU v letech 2014 – 2020.
  Relativní úspěch
  Se srovnáváním s předchozím obdobím však příliš nesouhlasí český eurokomisař Štefan Füle. "Ten výsledek je pro Českou republiku výborný a prostředky, které se této vládě podařilo zajistit z fondů EU, více než odpovídají ekonomické situaci a postavení ČR v rámci EU. Došlo skutečně k využití všech limitů pro to, aby se Česká republika mohla v dalším programovacím období opírat o poměrně zásadní příspěvek z evropského rozpočtu. Domnívám se, že srovnávání s obdobím 2007 až 2013 je spíše zavádějící," řekl EurActivu.
  Na pravou míru uvádí podmínky vyjednávání také ekonom Petr Zahradník. "Oproti nynějšímu stavu (26,7 miliard eur) to samozřejmě není žádná sláva, avšak bylo jisté, že opakování se takto velkorysé alokace není možné. Po sprše summitu Evropské rady na konci loňského roku, kdy České republice bylo přiřazeno 19,6 je konečný výsledek možné hodnotit jako relativní úspěch a bezesporu úspěch vyjednavačů na právě skončeném summitu," sdělil Zahradník redakci.
  Zahradník dále poznamenal, že národní alokace se řídí poměrně exaktním výpočtem, který předurčuje 90 % její výše a zbytek záleží na vyjednávacích schopnostech jednotlivých členských států. "S ohledem na výchozí úroveň před summitem si myslím, že práce odvedená na něm (českými zástupci) byla velmi kvalitní," uvedl. Rozhodně se ale nedomnívá, že absolutními vítězi jsou ty, které výše jmenoval Jan Zahradil. Na druhé straně by to však neoznačoval ani jako porážku.
  Česká republika přitom čerpá evropské finance hlavně z části rozpočtu pro ekonomickou, sociální a územní soudržnost. Té bylo v Radou schváleném návrhu přisouzeno celkem 325,15 miliard eur, tedy o necelých 30 miliard méně než v minulém programovacím období. Česko si z této kapitoly během summitu vyjednalo 600 milionů eur navíc a dalších 300 milionů může být převedeno z části pro zemědělskou politiku, jejíž celkový rozpočet by měl být podle návrhu 373,18 miliard (o 47,5 miliard méně než v předchozím období).
  Michala Pešková z poradenské společnosti MIDA Consulting ale upozorňuje, že bude zajímavé také porovnat, kolik peněz se České republice skutečně podaří vyčerpat. Pro roky 2014 – 2020 by totiž systém čerpání měl být v Česku zjednodušen. "Pokud to v dalším programovacím období bude zjednodušeno, měla by zde být vyšší šance vyčerpat celou alokaci, kterou bude Česká republika mít," řekla EurActivu.
  Celkovou českou alokaci na další programovací období pak považuje za úspěch. "Pokles se očekával vzhledem k hospodářskému vývoji a vzhledem k tomu, že EU přijala nové členy, regionální politika to musí odrážet," vysvětlila Pešková.
  Na řadě je Evropský parlament
  Výsledek jednání summitu hodnotil vcelku pozitivně i předseda Evropské komise José Manuel Barroso. "Komise by samozřejmě preferovala výsledek, který by byl bližší jejímu původnímu návrhu." Ten totiž počítal s více než jedním bilionem eur. Barroso však uznal, že současná politická dohoda je nejvyšším možným, čeho mohly členské státy dosáhnout prostřednictvím jednomyslnosti.
  Přestože tedy jednání byla složitá a fakt, že se podařilo najít kompromis mezi zástupci členských států, je možné pokládat za úspěch, není ještě zdaleka vyhráno. Nyní musí v souladu s Lisabonskou smlouvou návrh rozpočtu schválit europoslanci.