text: Denní souhrn zpráv - 12-05-2005 20:20 | Radio Prague International
  Česká lékařská komora je v ostrém sporu s Všeobecnou zdravotní pojišťovnou
  Počty HIV pozitivních a nemocných AIDS v ČR výrazně nerostou
  V České republice se v prvních třech měsících letošního roku počet HIV pozitivních lidí zvýšil o 22 a bylo zjištěno šest nových onemocnění AIDS. Loni v porovnání s rokem 2003 stoupl počet nakažených o 75 a počet nemocných o 12 pacientů. Situace v Česku je relativně dobrá a výrazně se nemění. Mírný nárůst počtu nemocných není statisticky významný, řekl manažer národního boje proti AIDS Jaroslav Jedlička. Počet lidí infikovaných virem HIV by se podle jeho názoru mohl zvýšit, pokud by nákaza ve větším rozsahu zasáhla komunitu narkomanů.
  Od roku 1986 do konce prvního čtvrtletí letošního roku bylo v Česku celkem evidováno 759 HIV pozitivních lidí. U 190 nakažených se rozvinulo onemocnění AIDS. Z těchto pacientů 113 zemřelo. Do statistiky jsou zahrnuti Češi a cizinci s trvalým pobytem v ČR. Skutečný počet infikovaných by mohl být podle Jedličky dvoj- až trojnásobný.
  Reakci Česka na jadernou nehodu nacvičují hasiči a meteorologové
  V případě, že by se v rumunské jaderné elektrárně Cernavoda stala havárie v podmínkách, za kterých záchranáři simulují nehodu, Česku by se katastrofa vyhnula. Do cvičení, které má vyzkoušet systémy ochrany v celé Evropě, se zapojilo 44 států. Právě díky čtvrtečnímu počasí by podle ředitelky Státního ústavu pro jadernou bezpečnost Dany Drábové Čechy výbuch neovlivnil. Rumuni se o možnost uspořádat cvičení ve své zemi přihlásili sami, v roce 2001 byla pořadatelem prověrky Francie. Odborníci tvrdí, že pravděpodobnost jaderné nehody v Evropě je nyní minimální. S ohledem na důsledky katastrofy v Černobylu před 19 lety je však zapotřebí se na ni připravit.
  Téměř 3700 aut denně na dálnici D1 překročí povolenou rychlost
  Skoro 3700 aut v jednom směru za den překročí na dálnici D1 mezi Prahou a Brnem povolenou rychlost. Průměrně asi dvě desítky vozů denně dokonce projedou dálnicí rychlostí vyšší než 190 kilometrů za hodinu. Vyplývá to z průzkumu Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), který se uskutečnil v dubnu na vybraném úseku v jednom směru dálnice D1. Během deseti dnů monitorování úseku překročilo povolenou rychlost, tedy 130 kilometrů za hodinu, asi 36.800 automobilů. Podle odhadů ŘSD rychlost překročilo zhruba deset procent všech řidičů.
  Policie zadržela muže podezřelého ze žhářství na Domažlicku
  Policie zadržela osmačtyřicetiletého muže z Kdyně na Domažlicku, kterého podezřívá z rozsáhlého žhářství v regionu. V okolí Kdyně loni hořelo v 17 případech, škoda je více než pět milionů korun. Zatím není jasné, zda má všechny požáry na svědomí zadržený. Je obviněn z obecného ohrožení, řekla ČTK policejní mluvčí Petra Srnková. Ohně na Domažlicku zachvátily loni v létě a na podzim stohy, zemědělské usedlosti, stodoly, hořely i balíky slámy na poli. Místní lidé a zemědělci se žháře obávali, drželi i noční hlídky.
  Výzkum: Současní rodiče dávají dětem větší volnost, než měli sami
  Stále více českých rodičů dává svým dětem při výchově větší volnost, než měli sami. Kladou na ně málo požadavků a nekontrolují, zda je plní. Zároveň jim nepomáhají ani při vymezování různých cílů a hranic. Tento trend ve výchově se začal výrazně projevovat od poloviny 90. let, vyplynulo z výzkumu Ilony Gillernové z Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze. V dřívějších letech byla podle průzkumů zhruba třetina dětí vychovávána přísně. Rodiče jim poskytovali malý prostor pro samostatnost, iniciativu a vlastní rozhodování, dávali jim úkoly a sledovali, zda je plní. Kvalitu výchovy výrazně ovlivňuje citový vztah rodičů k potomkům. I přísnější výchova může mít dobrý vliv na rozvoj dítěte, pokud cítí, že jej rodiče mají rádi a rozumí mu, uvedla Gillernová.
  Na Loretánském náměstí v Praze bude stát socha Edvarda Beneše
  Na Loretánském náměstí v Praze bude stát socha druhého československého prezidenta Edvarda Beneše (1884 až 1948). Vznikla odlitím originálu sochy od Karla Dvořáka, která v byla minulosti v hlavní budově Národního muzea. Slavnostní odhalení pomníku se uskuteční v pondělí, řekla předsedkyně Společnosti Edvarda Beneše Věra Olivová. Loretánské náměstí bylo vybráno kvůli tomu, že Beneš byl tvůrce československé zahraniční politiky i Černínského paláce, který nechal rekonstruovat z bývalých kasáren. Ministrem zahraničních věcí byl Beneš v letech 1918 až 1935, potom byl zvolen prezidentem. Na domě číslo 2 na Loretánském náměstí bude navíc odhalena pamětní deska Benešově manželce Haně. V jednom z tamních bytů žila od roku 1948 až do své smrti v roce 1974.
  Češi nechtějí olympiádu v Praze, proti jsou i sami Pražané
  Záměr uspořádat olympijské hry v roce 2020 v Praze se netěší v Česku velké podpoře. Zhruba polovina Čechů pořádání olympiády odmítá. Olympiáda v Praze má podporu jen necelé třetiny Čechů a sami Pražané jsou k hrám vstřícní ještě méně. Podporu této myšlence vyjádřilo asi 22 procent obyvatel hlavního města. Vyplývá to z výzkumu agentury Median, který zveřejnila Mladá fronta Dnes. Každý čtvrtý Čech míní, že olympiáda v Praze je fantazie, na kterou země nemá peníze.
  Praha letos v únoru schválila pokračování v přípravách na možné vyhlášení kandidatury na pořádání her. Podle ekonomické studie by se náklady na uspořádání olympiády vyšplhaly na 600 miliard korun.
  Do Karlova mostu bude uloženo svědectví o dnešní Praze
  Poselství budoucím generacím, které bude obsahovat svědectví o dnešní Praze, uloží o víkendu do pilíře Karlova mostu náměstek pražského primátora Jan Bürgermeister. Měděná půlmetrová roura o průměru dvanáct centimetrů bude kromě pamětní destičky s pražským znakem a datem uložení ukrývat také mapu dnešní Prahy, DVD s obrázky města, aktuální vydání novin, mince a jízdenku MHD. Součástí poselství budou i informace o primátorovi a složení pražského zastupitelstva. Pokud zbude ve schránce místo, přiložíme i text ústavy, řekla ČTK Ilona Chalupská z magistrátu.
  Měděná trubka bude zabetonována do základů jednoho z rekonstruovaných pilířů. Právě odkrytí základů mostu při opravě inspirovalo pražské radní k předání vzkazu budoucím obyvatelům města.
  Čtyři čeští horolezci zdolali vrchol Šiša Pangma
  Čtyři horolezci české krkonošské expedice vystoupili na osmitisícovou horu Šiša Pangma v tibetské části Himaláje. Vrcholu ve výšce 8013 metrů dosáhli Jiří Daněk, Miloslav Klimeš, Pavel Klimeš a Radek Myška v pondělí 9. května odpoledne. ČTK to sdělil přítel horolezců, bývalý ministr životního prostředí Martin Bursík. Expedice se chtěl také zúčastnit, ale zabránilo mu v tom zranění kolena. Výprava vyrazila do Asie na konci března a přes nepřízeň čínských úřadů se jí podařilo splnit předsevzetí dosáhnout vrcholu a současně poukázat na utlačování Tibetu. "Kromě české vlajky zavlála na vrcholu i tibetská," dodal Bursík.