text: Právě se nacházíte: Úvod / Příroda / Natura 2000 / Havranka
  Mléč v Horních Borech
  Plochá niva Jiříkovského potoka nad stejnojmenným rybníkem na místě bývalého rybníka asi 8 km Z od Chotěboře. Do soustavy chráněných území NATURA 2000 byla zařazena díky existenci vegetace bezkolencových střídavě vlhkých luk s řadou charakteristických druhů. Dále se zde vyskytují společenstva rákosin, vysokých ostřic, pcháčových a rašelinných luk s řadou vzácných a ohrožených druhů rostlin i živočichů.
  Obec: Kámen, Sedletín, Vepříkov
  Předmět ochrany: bezkolencové louky na vápnitých, rašelinných nebo hlinito-jílovitých půdách
  Rozloha: 22,9689 ha
  Nejvýznamnější rostliny: hladýš pruský (Laserpitium prutenicum), ostřice blešní (Carex pulicaris), tolije bahenní (Parnassia palustris), upolín nejvyšší (Trollius altissimus), vachta trojlistá (Menyanthes trifoliata), vrba rozmarýnolistá (Salix rosmarinifolia)
  Nejvýznamnější živočichové: bekasina otavní (Gallinago gallinago), bramborníček hnědý (Saxicola rubetra), moták pochop (Circus aeruginosus), moták lužní (Circus pygargus), vydra říční (Lutra lutra)
  URL: http://www.nature.cz/natura2000-design3/web_lokality.php?cast=1805&akce=karta&id=1000121905 http://drusop.nature.cz/ost/chrobjekty/evl/index.php?frame&SHOW_ONE=1&ID=13421
  GPS souřadnice: 49°43'55''N, 15°33'12''E
  Území na dně zaniklého rybníka je velmi ploché, s minimálním sklonem. Geologické podloží tvoří biotitické a sillimaniticko-biotitické pararuly, místy migmatitické. V nivách vodních toků jsou uloženy kvartérní fluviální hlinitopísčité náplavy, na navazujících velmi mírných svazích pak deluviální hlíny a sutě. Na trvale zamokřených místech jsou vytvořeny gleje, na střídavě vlhkých místech se nacházejí pseudogleje, přecházející na sušších místech k podzolovaným kambizemím, obvykle písčitohlinitým. Lokalita se nachází v nadmořské výšce 480-490 m. Vzhledem k až trvalému zamokření části území jsou zde vyvinuty porosty rákosin s dominujícím rákosem obecným (Phragmites australis) a porosty vysokých ostřic. Na ně na střídavě vlhkých stanovištích navazují bezkolencové louky, které indikuje výskyt olešníku kmínolistého (Selinum carvifolia), dále bezkolenec (Molinia sp.), svízel severní (Galium boreale), krvavec toten (Sanguisorba officinalis), řebříček bertrám (Achillea ptarmica) a především hladýš pruský (Laserpitium prutenicum). V místech přechodu těchto luk k vegetaci rašelinných luk můžeme pozorovat nenápadnou ostřici blešní (Carex pulicaris), v pozdním létě bílými kvítky patrnou toliji bahenní (Parnassia palustris), či vachtu trojlistou (Menyanthes trifoliata), vstavač májový (Dactylorhiza majalis) a malou, kosení snášející vrbu rozmarýnolistou (Salix rosmarinifolia). Nápadný je na jaře žlutě kvetoucí úpolín nejvyšší (Trollius altissimus), u něhož se jedná o jednu z posledních lokalit na Českomoravské vrchovině. Luční porosty doplňují roztroušené porosty s vrbou popelavou (Salix cinerea), v. ušatou (S. aurita), vzácně také v. pětimužnou (S. pentandra). Zajímavá je také fauna lokality. Pravidelně se tu vyskytují např. bekasina otavní (Gallinago gallinago), bramborníček hnědý (Saxicola rubetra), moták pochop (Circus aeruginosus) a vzácně moták lužní (Circus pygargus). Území často navštěvuje vydra říční (Lutra lutra).