text: FinAn - 2 Flashcards | Quizlet
  FinAn - 2
  pomocfaktuz
  zdroje informací pro FA - kvantifikované FINANČNÍ info
  - účetní výkazy finančního a vnitropodnikového účetnictví, výroční zprávy (tržby, zisk)
  - vnější (placené) fin. informace - burzovní zpravodajství, roční zprávy emitentů veřejně obch. CP, prospekty CP
  kvantifikované NEfinační info
  - ekonomická a podniková statistika, podnikové plány, cnové a nákladové kalkulace
  - podnikové evidence - produkce, poptávka, odbyt, zaměstnanost
  - info o vývoju vnějšího okolí firmy
  - stanovy, akcionářské smlouvy
  --> k některým se externista nedostane
  nekvantifikované informace
  zprávy vedoucích pracovníků, auditorů, komentáře, manažeri, odborný tisk, nezávislá hodnocení a prognozy
  • Základní zdroj informací pro finanční analýzu
  • V ČR upraveno především zákonem č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a dále od 1. 1. 2003 souborem opatření, kterými se stanoví účetní osnova a postupy účtování
  • Snaha harmonizovat postupy s EU:
  - formální a obsahová harmonizace účetního zpravodajství zabezpečujícího uživatelům srovnatelnost informací pro rozhodování
  - dosažení nové kvality účetního zpravodajství s preferencí potřeb externích uživatelů a kritéria pravdivého a věrného zobrazení
  Kategorizace účetních jednotek - zákon
  • Novelou zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, došlo s účinností od 1. 1. 2016 k zavedení kategorizace účetních jednotek:ň
  Povinnosti dle kategorie účetních jednotek
  • Mikro a malé účetní jednotky nejsou povinny sestavovat přehled o peněžních tocích a přehled o změnách vlastního kapitálu
  • Výroční zprávu povinně vyhotovují účetní jednotky, které mají povinnost mít účetní závěrku ověřenou auditorem - od roku 2016 obsahuje informace také o nabytí vlastních akcií
  • Mikro, malé a střední účetní jednotky nemusejí ve výroční zprávě uvádět nefinanční informace • Mikro a malé účetní jednotky, bez povinnosti ověření účetní závěrky auditorem, nemusejí zveřejňovat výkaz zisku a ztráty Účetní období
  Účetní období definuje § 3 odst. 2 zákona č. 563/1991, o účetnictví, jako 12 po sobě jdoucích měsíců
  • Takto stanovené účetní období se může shodovat s kalendářním rokem, označuje se jako kalendářní rok, nebo se s ním neshoduje = hospodářský rok
  • Účetní období bezprostředně předcházející změně účetního období může být kratší nebo delší než uvedených 12 měsíců
  • Má 12 kalendářních měsíců (ne když třeba firma vznikne, muze si ho prodloužit na 13M když třeba zmikne v prosinci)
  • Nemusí být zahájen měsícem lednem, ale také si ho nelze stanovit zcela libovolně - musí začínat pouze prvním dnem, a to kteréhokoliv kalendářního měsíce v roce
  • často 1.10. až 30.9. nebo 1.4. až 31.3.
  • Toto období potom končí v následujícím roce vždy posledním dnem měsíce předcházejícího měsíci, v němž hospodářský rok začíná
  • Je i zdaňovacím obdobím podle zákona o daních z příjmů
  účetní a zdanovací období
  • Velmi blízké pojmy, ale přesto stále odlišné; u obou je však možnost volby hospodářského roku
  • Zdaňovací období upravuje § 17a zákona č. 586/1992, o daních z příjmů
  Účetním obdobím může být:Účetním obdobím může být:
  • hospodářský rok (12 po sobě jdoucích měsíců)
  • období při vzniku účetní jednotky (max. 15 měsíců)
  • období při zániku účetní jednotky (max. 15 měsíců)
  • období, které předchází změně účetního období (může být kratší i delší než 12 měsíců)
  • období při fúzování, rozdělení společnosti atd.
  à problém při srovnání 2 ÚO když je každý jinak dlouhý - problém s tokovými veličinami - výsledovka à lepší mezitimní účetní závěrka
  Zdaňovacím obdobím může být:
  • hospodářský rok
  • účetní období delší než kalendářní rok
  • období při změně účetního období z kalendářního na hospodářský rok a naopak, pokud je toto období delší než 12 měsíců
  • období při zániku účetní jednotky (nanejvýš 3 měsíce)
  • období od rozhodného dne fúze
  většinou je zdaňovací období totožné s účetním obdobím
  Základní typy účetních závěrek
  1) řádná ÚZ
  2) Mezitimní ÚZ
  3) mimořádná
  4) konsolidovaná
  • Řádná účetní závěrka• Řádná účetní závěrka
  - právními předpisy označována též jako "roční účetní závěrka"
  - zpracovávána k poslednímu dni běžného účetního období (k tomuto časovému okamžiku jsou uzavírány účetní knihy)
  - základ pro výpočet daně z příjmu za příslušný rok; jedná se o tzv. konečnou účetní závěrku Základní typy účetních závěrek
  - řádné datum - konec období
  • Mimořádná účetní závěrka
  - rovněž konečnou účetní závěrkou
  - sestavována v případech, kdy to vyžadují okolnosti -
  např. vstup společnosti do likvidace nebo do konkurzu
  - jiné datum než u řádné, jinak stejné jak řádná
  • Mezitímní účetní závěrka
  - sestavována v průběhu účetního období i k jinému okamžiku, než ke konci rozvahového dne
  - např. v souvislosti s přeměnou společnosti
  - mimo neuzavírání účetních knih je inventarizace majetku připravována jen pro účel vyjádření ocenění à nic se nemusí uzavírat atd
  - v porovnání s řádnou účetní závěrkou má omezenou vypovídací schopnost Základní typy účetních závěrek
  • Konsolidovaná účetní závěrka
  - řádná účetní závěrka, která je povinně zpracovávána mezi kapitálově propojenými subjekty (skupina podniků)
  - jde o vyjádření finančních efektů, jako by šlo o jeden celek - k informování akcionářů a společníků mateřské společnosti podniku a dalších osob
  - neslouží pro daňové účely, ani se nedotýká otázek rozdělování hospodářského výsledku
  - konsolidující celek (matka) x konsolidovaný (dcera)
  konsolidovaná účetní závěrka kd musí
  • Povinnost sestavit KÚZ má účetní jednotka, která je obchodní společností a je ovládající osobou (mateřská)
  • Tato mateřská účetní jednotka nemusí sestavit KÚZ, pokud je zahrnuta do konsolidačního celku jiné konsolidující účetní jednotky (vyšší mateřské), která sestavuje KÚZ podle práva členského státu EU
  • Povinnost konsolidovat nemá malá skupina účetních jednotek s výjimkou případů, kdy je některé účetní jednotka ve skupině subjektem veřejného zájmu
  • Malá skupina účetních jednotek sestává z konsolidující účetní jednotky (mateřské) a konsolidovaných účetních jednotek (dceřiných) a na konsolidovaném základě nepřekračuje k rozvahovému dni alespoň 2 z uvedených hraničních hodnot:
  - aktiva celkem 100 mil. Kč
  - čistý obrat 200 mil. Kč
  - průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období 50 Zveřejňování výkazů
  Zveřejnění výkazů
  • Zveřejňovací povinnost je upravena v § 20 a 21 zákona o účetnictví
  • Účetní jednotky, které se zapisují do obchodního rejstříku, zveřejňují účetní závěrku spolu s výrokem auditora jejich uložením do sbírky listin obchodního rejstříku (www.or.justice.cz)
  • Účetní jednotky, které jsou povinny mít účetní závěrku ověřenou auditorem, zveřejňují agregovaný tvar účetních výkazů uvádějící informace za dvě po sobě jdoucí účetní období spolu s výrokem auditora rovněž v Obchodním věstníku (www.ov.gov.cz)
  • Další předpisy - např. burza = čtvrtletní/měsíční výsledky...
  Finanční účetní výkazy
  • Převážná většina informací pro FA je čerpána z finančních výkazů
  • Jejich struktura vyhovuje potřebám FA z hlediska členění majetku (aktiv) na dlouhodobý a krátkodobý i finančních zdrojů (pasiv) na vlastní a cizí - ty rovněž na dlouhodobé a krátkodobé • Od 1. 1. 2016 došlo k podstatné a významné úpravě struktury a terminologie těchto výkazů, viz Vyhláška č. 500/2002 Sb. Finanční účetní výkazy
  zachycuje tokové veličiny za určité období
  obecné údaje, informace o používaných účetních metodách, doplňující údaje k účetním výkazům
  konečný stav penez najdu v
  CF, rozvaha
  • Sestavován při uplatnění tzv. akruálního principu = transakce jsou zachycovány a vykazovány v období, jehož se časově i věcně týkají, nikoliv podle toho, zda došlo v daném období k peněžnímu příjmu nebo výdaji
  • Výnosy se uznávají v období, v němž byly realizovány = realizační princip (okamžikem vyskladnění, dodání zboží zákazníkovi či poskytnutí služby)
  • Náklady se uznávají v období, v němž se podílely na tvorbě výnosů = princip věcné shody nákladů s výnosy
  • Nákladové a výnosové položky se neopírají o skutečné peněžní toky Výkaz zisku a ztráty
  • Akruální princip zastřešuje oba principy (časovou a věcnou shodu nákladů a výnosů) pomocí účtů časového rozlišení: náklady a příjmy příštích období, výnosy a výdaje příštích období
  • Náklady se projevují jako úbytek aktiv nebo zvýšení závazků, výnosy jako přírůstek aktiv nebo snížení závazků
  HV za účetní období
  = EBT + dan z příjmu za mimořádnou a běžnou činnost
  = EBIT + nákladové úroky
  = zisk před úroky a zdaněním (EBITDA) + odpisy
  Stálá a oběžná aktiva
  • Členění aktiv (majetku) na dlouhodobý majetek (stálá aktiva) a krátkodobý oběžný majetek (oběžná aktiva) respektuje jejich postavení v reprodukčním procesu
  • Stálá aktiva si zachovávají svoji původní podobu v průběhu několika reprodukčních cyklů, odepisují se a svou hodnotu přenášejí postupně do hodnoty produkce
  • Oběžná aktiva mění svoji podobu hned několikrát v průběhu jednoho reprodukčního cyklu a přecházejí do spotřeby (hodnoty produkce) jednorázově
  Dlouhodobá a krátkodobá aktiva
  • Členění aktiv dále respektuje i časové hledisko, vázanost, resp. dobu obratu v reprodukčním cyklu podniku a likvidnost
  • Dlouhodobá aktiva (stálá aktiva + dlouhodobé pohledávky) mají dobu vázanosti a využitelnosti delší než jeden rok
  • Krátkodobá aktiva mají dobu vázanosti a využitelnosti do jednoho roku
  • Ne všechna krátkodobá aktiva jsou totožná s oběžnými aktivy a naopak (např. dlouhodobé pohledávky, některé zásoby mohou být též dlouhodobé); a některá stálá aktiva mohou mít krátkodobou povahu a přecházejí do spotřeby, jako by se jednalo o oběžný majetek
  Členění pasiv
  • Vlastní pasiva, resp. vlastní kapitál
  • Cizí pasiva, resp. cizí zdroje - mají závazkový charakter buď vůči ostatním subjektům, nebo ve vztahu k zúčtování vytvořených zdrojů do výnosů
  • Krátkodobá pasiva - závazky s dobou splatnosti do jednoho roku
  • Dlouhodobá pasiva - závazky s dobou splatnosti nad jeden rok a ta pasiva, která nemají závazkový charakter v současnosti (např. rezervy)