text: Výzkum: Množství stresu v dětství předurčuje počet úrazů i výskyt chorob – Novinky.cz
  Výzkum: Množství stresu v dětství předurčuje počet úrazů i výskyt chorob
  Negativní zážitky a stres prožitý v dětství mají vliv na množství úrazů, které se lidem v životě stanou. Až trojnásobně mohou také zvýšit výskyt různých chorob. Vyplývá to z výsledků rozsáhlé mezinárodní studie ELSPAC.
  čtvrtek 1. července 2010, 10:00 - Brno
  V uplynulých dvaceti letech se na ní podílelo Výzkumné pracoviště preventivní a sociální pediatrie Lékařské fakulty brněnské Masarykovy univerzity (MU). V České republice bylo sledováno více než 5000 párů a jejich potomků v Brně a na Znojemsku.
  "Prožitá psychogenní zátěž ze stresů v dětství je v přímo úměrném, těsném a statisticky významném vztahu k počtu úrazů, které lidé utrpí ještě před dosažením produktivního věku," řekl Lubomír Kukla, vedoucí Výzkumného pracoviště preventivní a sociální pediatrie Lékařské fakulty MU. Platí to stejnou měrou pro muže i ženy.
  Sama stresující událost prožitá v dětství přitom úraz ani jinou poruchu nevyvolává. "Spíše bychom měli mluvit o reakci na prožitý stres v podobě určitých způsobů chování, které má pak vliv na další úrazovost," dodal Kukla, který je od roku 2007 rovněž mezinárodním koordinátorem celého projektu.
  Jaké úrazy děti postihují nejčastěji
  Vědci zkoumali také to, jaké úrazy děti nejčastěji postihují. Největší podíl měly dle výsledků studie úrazy při sportu a hrách, při jízdě na kole a při nehodách v dopravě. Nejčastěji byla zraněna hlava, pak horní a dolní končetiny. Nejvyšší úrazovost se soustředila mezi devátým a dvanáctým rokem věku dítěte. Největší riziko smrtelných úrazů představovaly úrazy při dopravních nehodách. K utonutí a opaření však často dochází ještě v nižším věku, u dívek jde navíc o úrazy hlavy a popálení. U dívek s věkem stoupaly úrazy způsobené napadením se sexuálním motivem.
  Mateřská láska chrání před zraněním
  Výskyt sportovních úrazů přímo souvisel s faktory, které posilují agresivitu: přehnaná přísnost výchovy spojená s týráním dětí psychickými i tělesnými tresty, rozhárané rodinné prostředí, oslabené výchovné působení matek. Naproti tomu se laskavé chování matek k dětem jevilo jako ochranný faktor před úrazy.
  Negativní životní události a stres prožitý v dětství mají špatný vliv nejen na úrazovost, ale také na chronické zdravotní potíže. "U osob s velkým počtem stresů prožitých v dětství byl téměř třikrát vyšší výskyt více chorob zároveň u téhož jedince než u osob, které se v dětství setkaly se stresy jen zřídka," zdůraznil Kukla.