text: Ingredience: 1,5 kg srnčí kýty, 300 g naložených hub, 4 cibule, 3 lžíce hladké mouky, brusinky, sušený tymián, sušená smetana, mletý pepř, 3 lžíce koření na divočinu, sůl, bobkový list
  Technologický postup: Maso dobře očistíme, omyjeme a pokrájíme na kostky. Cibuli očistíme a spolu se slaninou ji nakrájíme na drobné kostky. V hlubší pánvi si orestujeme cibulku, přidáme slaninu a pak i kostky masa. Orestujeme, přidáme koření, bobkový list a tymián a přiklopíme poklicí. Při vypékání podléváme vodou. Srnčí dusíme doměkka. Zhruba v polovině přidáme houby. Pak maso zaprášíme hladkou moukou, promícháme, postupně za stálého míchání zalijeme vodou a provaříme. Ochutíme solí, pepřem, přidáme smetanu. Srnčí guláš na houbách doplníme lžičkou brusinek a podáváme s bramborovým knedlíkem.
  Ingredience: 750 g srnčího masa, ½ lžičky sušeného tymiánu, 5 kuliček jalovce, 3 bobkové listy, 1 lžíce červené mleté papriky, 1 sušená feferonka, 1 lžička kmínu, 1 lžíce sádla, 3 cibule, 2 stroužky česneku, sůl, mletý pepř, 500 ml červeného vína, 2 lžíce brusinkové zavařeniny
  Technologický postup: Maso nakrájejte na kostky a smíchejte s tymiánem, jalovcem, bobkovými listy, paprikou, feferonkou a kmínem. Nechte odležet do druhého dne. Na sádle orestujte najemno nakrájenou cibuli, po 3–5 minutách přidejte rozmačkaný česnek a po další minutě rovněž maso (i s kořením). Zprudka osmažte, aby maso zhnědlo a zatáhlo se. Osolte, opepřete, zalijte vínem a zvolna duste pod poklicí zhruba 2 hodiny. Ke změklému masu přidejte 2 lžíce brusinkové zavařeniny a společně vařte asi 15–20 minut. Podávejte ozdobené tymiánem a kolečky čerstvé feferonky.
  Ingredience: 600 g srnčího masa, 3 cibule, 2 lžíce hladké mouky, 1 lžička mleté pálivé papriky, 3 kuličky jalovce, 4 kuličky nového koření, 10 kuliček černého pepře, 60 g uzené slaniny, 2 rajčata, 1 lžička sušené majoránky, 3 lžíce sádla, 500 ml vývaru, ½ lžičky soli, 1 feferonka, 1 lžíce mleté sladké papriky, 2 stroužky česneku, 300 ml suchého červeného vína
  Technologický postup: Srnčí maso (kýta nebo plecko) odblaníme, omyjeme, osušíme, pokrájíme na větší kostky a obalíme v mouce. Velkou cibuli nakrájíme na kostky a uzenou slaninu na proužky. Česnek prolisujeme, rajčata pokrájíme na kousky a feferonku posekáme nadrobno. Na rozehřátém sádle necháme zesklovatět pokrájenou cibuli, přidáme proužky uzené slaniny, bobkový list, celý černý pepř, celé nové koření, celý jalovec a spolu orestujeme asi 5 minut. V tomto základě zprudka opečeme srnčí maso, aby se na povrchu vytvořila kůrčička – asi 3 až 4 minuty. Nyní přidáme obě mleté červené papriky, necháme je v tuku rozpustit a přisypeme pokrájená rajčata, ze kterých vydusíme tekutinu. Nezapomeneme usilovně míchat, aby se nic nepřipálilo a nezhořklo. Dále přidáme prolisovaný česnek, posekanou pikantní papričku, podlijeme srnčím anebo domácím hovězím vývarem či horkou vodou, přikryjeme pokličkou a na mírném plameni pomalu dusíme do změknutí masa, asi 120 minut. Podle potřeby podléváme vývarem a často promícháváme. Asi v polovině vaření začneme podlévat kvalitním suchým červeným vínem. Když je maso měkké, vybereme ho na talíř. Šťávu i s kořením promixujeme ponorným mixérem dohladka nebo poctivě propasírujeme. Šťávu až nyní osolíme a okořeníme majoránkou, vrátíme maso, spolu prohřejeme a můžeme podávat. Srnčí guláš na červeném víně servírujeme s knedlíky podle vlastního výběru.
  V srpnu a září je srnčí maso nejkvalitnější, zvěř je totiž nejlépe živena. Srnčí maso má svou specifickou chuť a vůni.
  Srnec bývá větší, mívá mezi 14–25 kg a jeho maso je tužší a pokládáno za méně kvalitní. Chutnější je srna, ta je menší, mívá 10–15 kg a její maso je křehčí. Ovšem nejlepší je maso z malých srnčat, to je však velmi těžko dostupné. Samozřejmě platí, že čím mladší jedinec, tím kvalitnější maso. Stáří zvířete určíme podle zbarvení masa, tmavší je ze staršího kusu a světlejší z mladšího.
  Typickou chuť a vůni můžeme zvýraznit tím, že maso upravíme více přírodně, tedy bez zbytečného koření. Někomu tato vůně vadí, a tak ji může překrýt právě kořením a hlavně cibulí. Maso ze srnčího je třeba odblanit, to znamená špičatým nožem propíchnout tuhou blánu a odříznout ji. Zpracované maso v obchodech je většinou již odblaněné.
  Srnčí můžeme špikovat, nakládat do koření, do olejových směsí nebo jen tak obalit v koření a nechat odležet. Moření v octovém kořeněném nálevu je možné, ale není nutné. Delikatesou je srnčí maso potřené máslem, které se poté nechá asi dva dny odležet.
  Srnčí chutná s houbami, s kořením na zvěřinu (divoké koření), v kombinaci s ovocem, rybízy a brusinkami, se švestkovými povidly, šípky či ořechy, typická je úprava s jedlými kaštany. Omáčky se hodí nejlépe vinné či smetanové.
  Srnčí maso dělíme na krk, hřbet, plecko, žebra, kýta, panenská svíčková. Toto maso obsahuje 103 kcal, 2 g tuků, 22 g bílkovin a 55 mg sodíku.
  Ingredience: 2 kg srnčí plece, 300 g anglické slaniny, celý černý pepř, rozmarýn, sůl, jalovec, cibule, máslo
  Postup: Plecko dobře naporcujeme, aby se vešlo do pekáče. Pečlivě odblaníme, jinak bude cítit, a to každý nemusí. Prošpikujeme dobrou slaninou. Na dno pekáče nakrájíme plátky másla a poházíme zbylou slaninou. Navrch vložíme připravené plecko, na které ještě poklademe plátky másla. Potom osolíme, posypeme kuličkovým pepřem, jalovcem a rozmarýnem. Takto připravené srnčí plecko dáme do rozehřáté trouby péct na 220 °C a necháme cca na 20 minut péct, aby se maso zatáhlo. Plecko pak polijeme láhví kořeněného vína (například chilská frankovka Tarapaca), pekáč přiklopíme a necháme v troubě podusit přibližně 1 hodinu. Dobu dušení můžeme prodloužit podle kvality srnčího masa. Že je srnčí hotové nejlépe poznáme, když lehce vykroutíme kost z masa. Do masa nepícháme, ztratilo by šťávu! Po vyndání z trouby necháme maso na půl hodiny odpočinout, aby natáhlo zpět šťávu. Jako příloha k srnčímu plecku na červeném víně je ideální bramborový knedlík s cibulkou a červené zelí.
  Srnci žijí téměř ve všech státech Evropy. Vybírají si především místa, která nabízejí pestrou potravu, a husté křovité porosty podél lesů, vyskytují se však i v zemědělských oblastech. Ve volné přírodě v současnosti nemá srnec přirozené nepřátele, což vedlo ke zvýšení stavů, a tudíž i k intenzivnímu lovu. Srnčí maso na českém trhu proto pochází ve většině případů z domácích revírů, mimo to se i exportuje. Lovná sezona srnců začíná v polovině května a trvá do konce září, srny a mláďata se smějí lovit jen od září do prosince.
  Srnec obecný se živí zejména nejrůznějšími bylinami, občas požírá také různé plody. Zvláště v oblibě má přitom mladé výhonky trav s vysokým obsahem vlhkosti.
  Srnčí zvěř poskytuje tmavé, libové a jemně vláknité maso, které se v kuchyni uplatní mnoha způsoby. Hodí se na přípravu minutek, na pečení, dušení, rolády, paštiky a zvěřinové guláše či ragú. Nadto je srnčí bohatým zdrojem látek důležitých pro náš organismus, jako je vápník, železo, fosfor, vitamín A, vitamíny skupiny B, a mnoha dalších, například obsahuje nenasycenou mastnou kyselinu, která hraje významnou roli v ochraně zdravých cév, neboť zabraňuje jejich onemocnění.