text: Jen před pár dny jsme přinesli zprávu, že Volkswagen spustil svou největší solární elektrárnu. Ani ostatní automobilky nezůstávají pozadu. Honda u své továrny v americkém městečku Russells Point vybuduje větrné elektrárny. Ty pokryjí 10 % spotřeby výrobny převodovek.
  Továrna Honda v Russells Point (Ohio, USA) vyrábí převodovky pro všechny ostatní závody Honda v severní Americe. Zaměstnává přibližně 1150 lidí.
  Nová větrná elektrárna se bude skládat z blíže neurčeného množství větrných turbín s 48 metrů dlouhými listy a výškou stožáru 80 metrů. Celkový roční výkon dosáhne 10 000 MWh.
  O instalaci a provoz turbín se postará společnost Juhl Wind Inc. Ta již před časem získala povolení od městské rady. Náklady se mají pohybovat kolem $8 mil.
  Podobný trend dnes v Evropě i v USA následuje celá řada automobilek. Uvažovala o něm dokonce i kolínská TPCA, ale nakonec se ukázalo, že větrné elektrárny ani solární elektrárny nejsou pro tamní prostředí vhodné.
  Lobizmus u nás funguje dokonale a veřejnost jim to žere i s navijákem .Levná palivo do jaderné elektrárny taky záhy může být drahé když jeho cena na světových trzích poletí nahoru tak i cena paliva "u nás v ČR" těženého půjde nahoru a to si pište ze půjde!! Kdo by prodával pod cenu když jinde prodá dráž? Pak řeknou že tet to neodstavíme když to stálo takové peníze a vy platte spotřebitelé.Gigantický energetický zdroj také potřebuje přenosovou sit která ty výkony přenese.A co záloha každý i stabilní zdroj potřebuje zálohu.Megalomanství je stále v kurzu.lepši desítky malých zdrojů , když jeden zdroj vypadne tak systém jede dál a nezhroutí se . Polovina energie s obnovitelných zdrojů se vyrobí v vodních elektrárnách!Zní to téměř neuvěřitelně, ale před 2. světovou válkou bylo na území České republiky přes 11 500 malých vodních elektráren. Při pozdějším přechodu na velké centrální zdroje však docházelo k jejich likvidaci. V současnosti je v provozu pouze zhruba 1 300 malých vodních elektráren, z nichž velká část využívá zastaralou technologii. Skupina ČEZ spravuje 27 malých vodních elektráren a nalézá se mezi nimi i takový unikát, jako je elektrárna Čeňkova pila z roku 1912, která je národní kulturní památkou. teoreticky pokud by se podařilo sprovoznit jen polovinu, můžeme síť ČR vylepšit o 160MW, což už je jako blok uhelné elektrárny.(Čerpáno s WWW. NA ZELENO.CZ) .A kolik lidí by mělo práci .Jenže né my jsme jednoznačně pro megalomanské projekty !
  Novým solárním elektrárnám končí dotace v roce 2014, jaderná loby se bez do dotací neobejde ani po 60 letech svého dotovaného komerčního rozvoje.
  Bohužel jsem v tomto případě sarkastický jenom na půl. A důvod je ten, že o elektřině alespoň něco tuším.
  Nejhůř z hlediska regulace jsou na tom jaderné zdroje. Ty se hodí pro běh v trvalém výkonu - jsou to ideální zdroje pro pokrytí základního pásma odběru - prostě se udělá graf odběru a to co je trvale odebíráno by měli dodávat jaderné zdroje.
  Druhé jsou uhelné elektrárny - ty se hodí pro pokrytí plánovaných výkyvů - vím, že v 8 ráno mám obvykle zálkad plus 3 GW, tak tohle pokryju.
  Třetí jsou zdroje s rychlým náběhem - plynové a vodní, používají se pro vykrývání nečekaných špiček, jejich nástup je v řádu sekund(vodní) minut(plyn)
  Čtvrtá kategorie jsou nestabilní zdroje - takové, které ze své podstaty nelze predikovat - větrné a solární. Ty mají smysl pouze pokud mají vyrovnávače - baterie, nebo se používají pro výrobu paliva (vodík, metan...), kde nepředvídatelnost není na škodu.
  Jaderné zdroje jsou nejlepší - generují nejméně odpadu na kWh vyrobené energie, v kogeneraci by se dali krásně propojit se skleníky a zemědělskou výrobou. To že se to neděje je prostě jenom chyba v myšlení těch co to staví - v Holansku se takhle vyrábí papriky a okurky pro celou evropu, jenže tam bohužel používají plyn a tady se to teplo vypouští do vzduchu.
  Uhelné zdroje na našem území mají životnost do cca 10ti, 20ti let a při zpřísňování pravidel EU se další nepostaví.
  Plynové jsou děsivě drahé, ty se zaplatí jen proto, že za stabilizaci sítě jsou dodavatelé energií ochotni zaplatit i 5kč za kWh.
  A postavit jadernou elektrárnu bude trvat 10 let, než to dostaví, budem muset odstavit 3GW v uhelných elektrárnách.
  Problém elektřiny je v tom, že se opravdu nesmí nechat volná ruka trhu, stejně jako u zásobování vodou, kanalizace. Tohle jsou komodity, kde se musí dělat rozhodnutí "pro lidi" a ne "pro zisk". Jinak budou vesnice bez vody, elektřiny a kanalizace.
  PS: Ta garance má být pouze v případě, že by cena elektřiny klesla pod určitou hodnotu. Vzhledem k tomu co vidím na evropském trhu, na stáří a životnosti elektráren se vůbec nebudu divit, až cena větrné/solární energie klesne pod cenu stabilních zdrojů a bude se skutečně používat pro aplikace, kde to má smysl, jako je nabíjení baterií a výroba vodíku.
  Dle §11 odstavce 9 zákona 165/2012 Sb. o podporovaných zdrojích energie a o změně některých zákonů je výrobce, který využívá podporu
  elektřiny formou výkupní ceny, povinen zápornou hodinovou cenu uhradit povinně vykupujícímu, a to za dodané množství elektřiny v dané hodině.
  Pokud budete zasílat Vaši fakturu za lednovou dodávku elektřiny poštou a dodali jste ve výše uvedených hodinách elektřinu do DS, nezapomeňte na faktuře za povinný výkup tuto zápornou hodinovou cenu v jedné samostatné položce vyčíslit.
  Jestliže budete pro fakturaci elektřiny dodané do DS v lednu 2013 využívat náš Portál samofakturace, vyčíslíme zápornou cenu ve faktuře automaticky.
  Informace o cenách na denním trhu jsou k dispozici na webových stránkách OTE a.s. - ote-cr.cz/kratkodobe-trhy/elektrina/denni-trh
  v 1. až 9. obchodní hodině byl výkon FVE prakticky 0W (naštěstí), ale jaderky jely na plný výkon pro export do zahraničí, který také dotujeme.
  To co zde píšete nemá s realitou nic společného. Pro vysvětlení uvedu příklad - ČEZ prodal už před rokem na danou dobu výkon dejme tomu 6 GW výkon obchodníkovi za 50 EUR/MWh. Jenže přesně v této době, kdy už tento dodavatel má zajištěnou dodávku výkonu smluvně přijde neplánovaný přítok z OZE + neočekávaná nižší spotřeba. OZE se odebrat musí a ČEZ za ten výkon musí dostat zaplaceno. Najednou je v sítí více energie než se spotřebovává a je potřeba najít někoho, kdo ji odebere, aby se síť nezhroutila. Takže klidně zaplatíme za to, že nás někdo té energie někdo zbaví.
  Takže se nejedná o zápornou cenu, jedná se o mimořádnou situaci, která na trhu vznikla díky OZE a jde finančně na vrub ne ČEZ, ale DS tudíž ji zaplatíme my jako spotřebitelé.
  1.1.2013 v 1. až 9. obchodní hodině (tedy noc a ráno) byl výkon FVE 0W až do 7:30 a větrníky měli zanedbatelný a stabilní výkon kolem 55MW. Takže na OZE to hodit nemůžete.
  Jaderky jeli na 4040,5MW, parní 2793,3MW, paroplyn 185,9MW, vodní 225,3MW, A nejzajímavější je, že plynové elektrárny budované hlavně pro svou rychlou regulaci výkonu jeli na 877,8MW asi mají své jisté tak jako jaderné zdroje.
  Tady je jasně vidět kdo vyrábí při nadbytku elektřiny nejvíce a koho díky dotacím nějaká tržní cena nezajímá a nemusí platit ani tu zápornou cenu.
  „Při ceně elektřiny 60 euro za megawatthodinu nemůžete stavět jadernou elektrárnu,“ řekl nedávno nastávající šéf RWE Peter Terium.
  Aby se stavba „jaderek“ vyplatila, musela by cena proudu výrazně stoupnout. „Muselo by to být 100 eur,“ uvedl Terium. RWE se už před dvěma lety stáhla z jaderného projektu v Bulharsku a na začátku roku 2011 také z projektu v Rumunsku.
  Ohledne rentability - 1GW blok doda za den 24000MWh, při cene 50EUR/MWh je to 1,2 milionu eur denne. Takze zisk 200 milionu eur za rok není nerealny. Při zivotnosti 60 let se tech 10 miliard eur vrati 2x. Pokud cena vzroste, bude n8vratnost lepsi, ale uz tech 50 staci, aby se to zaplatilo a ještě to vydělalo.
  Jedna z nejdražších distribucí elektrické energie je v ČR. A distributora si vybrat nemůžete. To co ČEZ předloží ČEZkému ERÚ jako návrh ceny za distribuci na další rok. To ERÚ orazítkuje a vyhlásí.