text: Už více než týden oficiálně uplynul od zmizení vlivného člena olomoucké ČSSD, radního a ředitele městských technických služeb Miroslava Petříka. Navzdory veřejně vyhlášenému pátrání zůstává pohřešovaný, policie však zveřejnila novou informaci, která o tři dny posouvá datum, kdy byl naposledy spatřen. Vše ale provázejí otazníky.
  Policie ve středu dopoledne zveřejnila, že Miroslav Petřík byl viděn ve středu 9. května kolem čtvrt na osm ráno v Kobližné ulici v Brně.
  „Oblečen byl do bundy na zip s drobnými hnědobílými kostkami, která má z vnitřní strany límec prošitý černou látkou. Pod ní měl modré triko s bílým nápisem a znakem Tom Tailor 1962 přes celou hruď,“ uvedla olomoucká policejní mluvčí Irena Urbánková.
  „Výskyt pohřešovaného byl zaznamenán při prověřování získaných poznatků. Policisté žádné z nich nepodceňují, po muži intenzivně pátrají a činí vše k jeho nalezení. Z taktických důvodů ale nemůžeme ke konkrétním krokům pátrání sdělovat podrobnosti. Dál prosíme občany mající o muži jakékoliv informace, aby kontaktovali policisty na nejbližší služebně či přes linku 158,“ dodala.
  Nové informace potvrzují zjištění MF DNES, že Petřík ještě ve středu, tedy tři dny po svém „oficiálním“ zmizení komunikoval, přesněji řečeno někdo z jeho mobilního telefonu. Zda to byl opravdu samotný Petřík není prokazatelné. Jedna z komunikačních aplikací, které v mobilním telefonu používal, ale ukazuje, že byl naposledy přihlášen právě ve středu.
  Kromě toho byla navíc podle informací MF DNES ve stejný den před šestou ráno prostřednictvím mobilu z Petříkovy pracovní e-mailové schránky několika lidem odeslána omluva z domluvené středeční účasti na konferenci v Ostravě kvůli „akutním zdravotním potížím“ doplněná o poznámku, že se ozve později. Jak do tohoto scénáře zapadá jeho objevení se v Brně zatím není jasné.
  Petříkovo zmizení nahlásili v den vyhlášení pátrání příbuzní a okolnosti vyvolávaly otázky, proč se po vlivném muži a manažerovi důležité firmy města nezačala rodina či spolupracovníci shánět dříve než po pěti dnech. Prvotní informace zveřejněná policií při vyhlášení pátrání v pátek 11. května totiž byla, že politik byl naposledy spatřen v neděli 6. května.
  „Z místa bydliště odešel neznámo kam a od té doby o sobě nepodal žádnou zprávu,“ zmínila při vyhlášení pátrání Urbánková s tím, že policie nemá informace o tom, co měl v době odchodu na sobě. To naznačovalo, že nejsou přímí svědkové jeho odchodu.
  Oslovení lidé z Petříkova pracovního, osobního i politického života se shodují, že nikdy předtím podobně náhle bez jakékoliv stopy nezmizel. Zároveň se podle nich také nikomu nezmínil, že by ho tížily osobní či například zdravotní problémy.
  „Je to pro mě šok, nikdy bych nečekal, že se něco takového stane. Nevím o tom, že by měl nějaké problémy. Naopak, je to úspěšný pracovitý člověk s chutí do života,“ řekl například provozní náměstek Technických služeb města Olomouce Jiří Fryc.
  „Neumím si jeho zmizení vysvětlit, nenapadá mě žádný důvod, který by za tím mohl být,“ doplnil pro MF DNES Petříkův známý, který si nepřál zveřejnit své jméno.
  V optimistický konec pátrání doufá i Petříkův spolustraník, krajský šéf ČSSD a první náměstek hejtmana Jiří Zemánek.
  „Znám ho myslím si dobře, potkáváme se relativně často. Pořád doufám, že si zkrátka jen někam v uvozovkách vyrazil a řeší si nějaké své dilema, na což má každý právo. Občas se v životě dostanete do situací, že si sám se sebou potřebujete něco probrat. Může v tom být nemoc či cokoliv jiného. Ale neslyšel jsem, že by se mu něco podobného už dříve stalo. Nad ničím jiným jsem raději nepřemýšlel,“ shrnul.
  Kromě osobní má Petříkovo zmizení i politickou rovinu. Sociální demokraté s ním totiž počítají na své kandidátce pro podzimní komunální volby, měl se o hlasy voličů ucházet ze čtvrté pozice.
  „Nyní je vyhlášeno celostátní pátrání. Pokud se to do blízké doby nevyřeší, bude se muset místní organizace ČSSD v Olomouci rozhodnout, co dál. Obecně je termín, do kdy se musí kandidátka postavit, konec června. Pokud by ale situace zůstala v současném stavu, tedy že nevíme, kde Miroslav Petřík je, tak je podle mého názoru horizontem rozhodnutí o změně kandidátky konec května,“ nastínil krajský šéf sociálních demokratů Zemánek.
  Petřík je matadorem olomoucké politické scény. Od roku 1994 do roku 1998 byl náměstkem primátora Olomouce za Stranu zelených, následně přestoupil do sociální demokracie, za kterou zastával ve volebním období 1998 až 2002 funkci neuvolněného radního a následující čtyři roky opět působil v pozici náměstka primátora.
  V současnosti je znovu neuvolněným členem rady města a na olomoucké kandidátce ČSSD pro podzimní komunální volby figuruje na čtvrté pozici. Je členem předsednictva místní organizace strany a od roku 2007 také ředitelem olomouckých Technických služeb.
  Kdo bude od roku 2021 lidem v řadě měst a obcí Šumperska dodávat pitnou vodu a kdo odvádět a čistit vodu splaškovou, zatím stále není jasné. Obce se totiž nedohodly, jak v budoucnu provozovat vodárenství. To má nyní na starosti společnost vlastněná francouzským koncernem Suez Ondeo.
  Na valné hromadě společnosti Vodohospodářská zařízení (VHZ) neuspěl ani jeden ze tří návrhů na budoucí model, naopak se prosadil návrh jednoho z malých akcionářů, obce Třeština, na další odklad konečného rozhodnutí. Obec žádala po vedení VHZ doplnění informací.
  „Nemáme dostatek informací, abychom mohli rozhodnout jako řádný hospodář. Chybí technický, právní audit a rozpracování variant do podrobných čísel,“ argumentoval starosta František Laštůvka.
  Obce těsnou většinou souhlasily. O tom, kterou z variant pro roky 2021 až 2025 vyberou, budou znovu hlasovat v červnu. Hraje se přitom o velký byznys provozování vodovodů a kanalizací, jenom na Šumpersku jde o zisky v desítkách milionů korun ročně. Otázkou je, zda bude vodohospodářství dál v rukou soukromé společnosti, nebo obcí.
  Ty chtějí zisky vracet do infrastruktury a hrají především o to, aby měly kvalitní pitnou vodu, nezdražoval se provoz a změna v provozování nevyvolala skokové zvýšení ceny vody. V tom se shodují všechny akcionářské obce. Ovšem v názorech, jak toho dosáhnout, se naopak výrazně rozcházejí.
  Vše se výrazně zkomplikovalo poté, co se francouzský majitel odmítl bavit o odprodeji společnosti Šumperská provozní vodohospodářská společnost (ŠPVS), které má v současné době vodárenství na starosti, definitivně padla možnost provozní společnost jednoduše odkoupit.
  Dál se tedy hraje jen o zbývající varianty: vybrat v soutěži nového provozovatele, vybudovat si novou provozní společnost na „zelené louce“, nebo celý chod vodárenství řešit takzvanou servisní smlouvou a dodávkami jednotlivých činností od vícero firem.
  První možnost je podle předsedy představenstva VHZ Petra Suchomela výhodná v tom, že nepovede ke zdražení vody a naopak může snížit cenu za provoz vodárenské a kanalizační sítě.
  Šéf VHZ však současně připouští, že bude obtížné stanovit podmínky soutěže tak, aby nebyli zvýhodněni Francouzi, kteří mají s provozováním vody na Šumpersku dlouholeté zkušenosti a vlastní veškeré vybavení i know-how.
  Nevýhodou řešení „na zelené louce“ je zase cena, protože by si vyžádalo náklady zhruba čtvrt miliardy korun. Šéf VHZ navíc tvrdí, že by se promítla do ceny vody, která by lidem zdražila o patnáct korun za kubík. Poslední variantu, v níž by si VHZ vybírala v soutěžích firmy na různé činnosti, odborníci označili za vůbec nejproblematičtější.
  „Je organizačně velmi náročná, přitom odpovědnost za kvalitu a dodávku vody by byla na VHZ,“ vysvětluje Suchomel.
  „Je dobré, aby vodohospodářský majetek provozoval někdo, kdo to umí, aby tu práci dělal profesionálně, efektivně a za rozumnou cenu. V tuto chvíli nevidím jako dobrou cestu zakládat novou společnost,“ řekl starosta Šumperka Zdeněk Brož. Obě města odhlasovala, že by šlo jen o přechodovou fázi k vlastnímu provozování.
  „Je dobré mít čas na to, abychom vše pečlivě připravili a vytvořili vlastní provozní společnost,“ řekla starostka Loštic Šárka Havelková Seifertová.
  Variantu přechodového období navrhuje i představenstvo VHZ. „Je to kompromis. Vybrat provozovatele na časově omezenou dobu ve veřejném výběrovém řízení a v tomto mezidobí se připravit k následnému převzetí a provozování svého majetku,“ popsal Suchomel. Toto období by se podle něj mohlo pohybovat mezi pěti až deseti lety.
  „Jsem příznivcem toho, aby voda byla v našich rukou, nikoli v rukou francouzské společnosti, protože jde o strategickou surovinu,“ řekl zábřežský místostarosta Karel Crhonek. Podobný názor zastává většina akcionářů. Nicméně i podle Crhonka je potřeba získat další informace, než bude moci jednoznačně podpořit jednu z variant.
  Pokud však akcionáři v červnu zvolí variantu „zelená louka“ později, bude podle Suchomela málo času na přípravu.
  „Navíc pokud máme připravit audity a další rozbory, je potřeba vybrat odborné firmy, což nějakou dobu trvá a stejně tak potrvá i zpracování požadovaných podkladů. Nedá se vyloučit, že se je nepodaří včas získat, aby tyto podklady měly obce k dispozici na prostudování před červnovým hlasováním,“ pochybuje.
  Tak se může zpoždění ještě zvýšit a není nereálné, že nakonec budou rozhodovat o provozování vodárenství až nové samosprávy vzešlé z podzimních komunálních voleb.
  Zatím ovšem nic nenasvědčuje tomu, že by se názory s postupem času sjednocovaly. Naopak se zdá, že situace je stále více nepřehledná, a tedy i nevyzpytatelná. Svědčí o tom například případ Mohelnice, která fakticky rozhodla o výsledku posledního hlasování ve prospěch návrhu Třeštiny a dalších malých obcí.
  Pro odsouhlasení nové soutěže o provozovatele totiž při hlasování chybělo šest procent akcií, přičemž Mohelnice se svými 16 procenty mohla výsledek rozhodnout. Čemuž také nejdřív vše nasvědčovalo, protože tamní zastupitelstvo dalo starostovi mandát, aby hlasoval právě pro toto řešení. Jenže on se nečekaně rozhodl jinak.
  „Pokud dostaneme ještě další informace, je lepší vyčkat a teprve potom rozhodnout. Nemyslím, že svým hlasováním nějak bojkotuji usnesení zastupitelstva,“ hájil své rozhodnutí Kuba.
  Témata: Olomoucký kraj, Šumpersko, Voda, pitná voda, Šumperk, Třeština, Loštice, Mohelnice, Zábřeh, Zdeněk Brož, koncern, zařízení