text: Hromosvod - - Střecha
  aifel86 Zdravím, chci se zeptat jak jste řešili hromosvod u RD, kolik má mít svodů, co třeba koupit, jak je připojit, aby to prošlo revizí. patrový dům z obytným podkrovím, klasická sedlová střecha. Děkuji za odpovědi
  14. lis 2015 v 07:56 • Odpověz • To se mi líbí •
  simusin @aifel86 My máme projekt na hromosvod, resp. jsme ho museli mít. Máme 4 svody + 1 k rozvaděči.
  14. lis 2015 ve 20:12 • Odpověz • To se mi líbí •
  dawerius Hromosvod má mít tolik svodů, kolik jich je uvedeno v projektu. Provedení hromosvodu opět dle projektu. Není možné říct obecně kolik.
  14. lis 2015 ve 22:13 • Odpověz • To se mi líbí •
  geodett @aifel86 ridil bych se projektem na 15 m obvodu je pocitan vzdy jeden svod, ale nevim na cem vsem zalezi
  14. lis 2015 ve 22:18 • Odpověz • To se mi líbí •
  pajin7 @aifel86 Mam pocit, ze pocet svodu se pocita podle plochy strechy. ale urcite je k tomu potreba mit udelany projekt (nebo nejaky vypocet) a mela by to udelat odborna firma, aby prosla revize.
  15. lis 2015 v 11:14 • Odpověz • To se mi líbí •
  kimimarki Tak kvůli správnému uzemnění je nejlepší řešit hromosvod už se základovými pásy. Jinak platí, že svody hromosvodu mohou být od sebe vzdáleny max. 15 m. My máme dům dlouhý 20 m, takže na té straně máme 3 svody.
  15. lis 2015 ve 13:52 • Odpověz • To se mi líbí •
  dawerius Není to tak jednoduché, že na 15 m je jeden svod. Je to různé.
  15. lis 2015 v 15:06 • Odpověz • To se mi líbí •
  bonavox Hromosvod, hromosvod ... ono spíše bleskosvod ... jazykem normy pak "LPS"
  Mno. Aby šlo říci zda LPS ano a jak, je nutno míti tzv. analýzu rizika.
  Viz vyhláška č. 268/2009 Sb., § 36 odst. 2: "Pro stavby uvedené v odstavci 1 musí být proveden výpočet řízení rizika podle normových hodnot k výběru nejvhodnějších ochranných opatření stavby."
  Pokud Vám kdokoli bude navhovat / dělat LPS bez analýzy rizika tak hned víte, kam jej máte poslat.
  Z analýzy rizika (která se počítá podle ČSN EN 62305-2 ed. 2) totiž vypadne, jaká třída LPS má být použita (máme 4 třídy LPS, které se mj. liší vzdáleností svodů od sebe) a zdali je nutno míti i svodiče přepětí a pokud ano, tak jaké. Z vypočtené třídy LPS se pak počítá i tzv. "dostatečná vzdálenost", což je minimální vzdálenost mezi jímací soustavou a jakýmikoli rozvody vedoucími do/v objektu tak, aby nedošlo k přeskoku. Pokud si tyto údaje někdo cucá z prstu, tak hned víte, kam jej máte poslat
  Jinak doba, kdy se automaticky vše spojovalo s hromosvodem skončila někdy okolo roku 2006 ...
  15. lis 2015 ve 22:23 • Odpověz • To se mi líbí •
  fujit @bonavox Hezky napsané u plynu si málo kdo zkusí o homemade, ale u elektriky je to bohužel jinak.
  16. lis 2015 v 01:31 • Odpověz • To se mi líbí •
  bonavox Ano, ochrana před bleskem (stejně jako komplet elektrika) spadá mimochodem mezi vyhrazená technická zařízení (viz vyhláška č. 73/2010 Sb., § 2 odst. 1 písm. b), přičemž " Organizace a podnikající fyzické osoby mohou montovat, opravovat, provádět revize a zkoušky vyhrazených technických zařízení, ... jen pokud jsou odborně způsobilé a jsou držiteli oprávnění" (viz zákon č. 174/1968 Sb., § 6c písm. b).