text: Italské námořnictvo zachránilo 500 uprchlíků, převrhl se pašerácký člun
  Ve středu uniklo o vlásek ve Středozemním moři více než 500 lidí utopení, poté, co se převrátil pašerácký člun. Scéna byla zachycena v sérii dramatických fotografií.
  Jak se přibližovaly lodi italského námořnictva s cílem zachránit uprchlíky, loď se převrátila a shodila osoby na přeplněné palubě do vody. Při tom se nejméně pět lidí utopilo.
  Avšak námořníkům se podařilo zachránit asi 550 životů, způsobem, který experti na migraci charakterizovali jako "zázračný".
  Svoboda a veřejný zájem
  25. 5. 2016 / Boris Cvek
  Kolem přijímání protikuřáckého zákona se opět otevřely v České republice velmi obvyklé spory o tom, co je svoboda a její omezování. Jakožto člověk, který se hlásí k liberalismu, vysoce oceňuji osvobození člověka od poručnictví státu. Stát tu má být pro člověka a nikoli člověk pro stát. Problém ovšem nastává v okamžiku, kdy jeden člověk má respektovat svobodu jiného.
  Setkání v Edinburku po třiceti letech
  25. 5. 2016 / Jan Čulík
  Vlevo Daniela a Tomáš Bísek na sředeční akci v Edinburku. Akcí provázel John Miller, bývalý moderátor všeobecného shromáždění Church of Scotland a dávný Bískův spolužák z USA
  Ve středu se v Augustinově středisku na George IV Bridge v Edinburku konal křest anglického vydání knihy českého evangelického faráře a disidenta Tomáše Bíska, který se za normalizace stal terčem pronásledování české tajné policie a jako signatář Charty 77 byl s celou rodinou v roce 1985 nucen vystěhovat se do Skotska.
  Žili zpočátku v novém městě nedaleko Glasgowa jménem Cumbernauld, kde se Bíska ujala skotská protestanská církev Church of Scotland a zaměstnala ho jako faráře. Ke konci svého pobytu ve Skotsku pracovali Bískovi v Iona Community, na ostrůvku Iona v severozápadním Skotsku, kam do Británie přišlo ve středověku prostřednictvím svatého Columby křesťanství.
  Daniela i Tomáš Bískovi byli před odjezdem z Československa do Británie zbaveni československého občanství. Jejich čtyři děti ale ne, a ty i ze Skotska po emigraci pravidelně jezdili - bez rodičů - na celé léto na prázdniny do Čech. Jak na edinburském setkání svědčila jedna z Bískových dcer, "vůbec jsme netušili, že nás taky zpátky do Skotska za rodiči nemusejí československé úřady pustit".
  Pro Bískovy děti i pro Danielu a Tomáše Bískovi nebyl příchod do Skotska zrovna lehký. Dětem se stýskalo po českých kamarádech, rodina zápolila s cizím jazykem. Přesto se jich skotská církev Church of Scotland neuvěřitelným způsobem ujala a poskytla jim domov i útočiště. Jak to vyjádřila jedna skotská přítomná: "Když Bískovi měli v tom pětaosmdesátém roce přijet, starali jsme se o to, jak jim můžeme pomoci a co asi všechno budou potřebovat. Neuvědomili jsme si, jak nesmírně obohatí život nás všech."
  Edinburské setkání nad anglickým vydáním Bískovy knihy (která r. 2012 vyšla i česky, v nakladatelství Kalich, pod názve Ohledávání, doma, ve Skotsku a zase doma) bylo nesmírně dojemné. Vyplynulo z něho, jak obtížné je to pro jakéhokoliv emigranta či uprchlíka přijít do jiné země. Všichni přítomní si to uvědomovali.
  Zajímavé je, že všechny čtyři děti Bískových i jejich vnoučata však dnes žijí v Británii. Jak řekla jedna dcera: "Skotsko je pro mě dnes víc domovem než Česká republika." Jeden syn Tomáše Bíska otci poděkoval, že se v sedmdesátých a osmdesátých letech zachoval správně a čestně. To, že byla rodina vyhoštěna z Československa, bylo tehdy traumatické, ale v důsledku toho, že otec jednal správně, se jeho dětem dnes vede v Británii dobře. Syn za to otci poděkoval.
  Na pražském Jižním městě se Bískovi snažili vést centrum pro chudé lidi a bezdomovce. Rozhodnutím činitelů městské správy v Praze 11 z ODS, pánů Mlejnského a Janečka bylo centrum zrušeno. Nebylo prý záhodno, aby střediska měli možnost využívat Romové.
  Eurozóna v noci poskytla Řecku půjčku 10,3 miliard euro
  Činitelé EU schválili rozhodnutí poskytnout Řecku 10,3 miliard euro v dalším záchranném balíčku. Mezinárodní měnový fond však musel podstatnou měrou ustoupit od svého požadavku, aby Řecku byl poskytnut odpis dluhů. Německo to odmítlo povolit.
  MMF varoval, že Řecko bude zatíženo stále rostoucími poplatky za své půjčky. Německo však odmítlo odpis řeckých dluhů předem a prosadilo, že se o něm bude jednat až před koncem nynějšího "záchranného" programu, v polovině roku 2018.
  Několik ministrů financí eurozóny souhlasilo, že Řecko udělalo dost na to, aby mohlo dostat další záchranný šek. Vláda strany Syriza, kterou vede Alexis Tsipras, prosadila v parlamentě opatření k zvýšení státních příjmů, včetně zvýšení daní za kávu, tabák, používání internetu a vyšší DPH. Provedla také nepopulární důchodovou reformu a založila privatizační fond k odprodeji státního kapitálu, který se má stát jistinou za půjčky.
  MMF však před schůzkou vydal ostré prohlášení, v němž varoval, že Řecko bez odpisu dluhů nedokáže splnit podmínky současného záchranného balíčku. Podle předpovědi MMF bude Řecko v roce 2050 zatíženo dluhy ve výši 250 procent svého HDP, pokud dluhy nebudou podstatnou měrou "restrukturalizovány". To znamená, že by za ně Řecko mělo platit nižší úrok a mělo by dojít k restrukturalizaci splátek.
  Bubeníček s malým bé, prosím, aby nedošlo k mejlce s hejtmanem Bubeníčkem. My budujeme kapitalistický chodník - Praha - Brusel - Prčice! Divnodějů přehršel, kasuáří krasavci se natřásají v ohradnících postavených voličstvem, jak jinak, než z lásky, před krasavci praskají broušená benátská zrcadla, plachtění harpyjí nad kořistí jest nezapomenutelným divadlem; komanda slizounů obráží terén - ještě lze cosi pěkného šlohnout, právně zašantročit, polehoučku zpeněžit, obstarat milenou rodinku i rozvernou milenku - a volič s otevřenou papulou nevěří vlastním očím - hle, bývalý správný chlap, nyní ventra kradoucí z bývalého společného koláče. Podobá se údajně prezidentskému kandidátu s vlasy ve tvaru topinky.
  Dvě mezinárodní publikace, které stojí za pozornost
  V Británii právě vyšly dvě knížní publikace, na nichž se do určité míry podílel šéfredaktor Britských listů. Na žádost známého britského novináře, nositele novinářských cen, Richarda Askwithe z deníku Independent, Jan Čulík přehlédl jeho rukopis pozoruhodné knihy o Emilu Zátopkovi Every Day we Die a Little (Každý den trochu umíráme), Yellow Jersey Press, Londýn, 2016. Dále vyšla vysoce oceňovaná kniha globálně uznávaného světového novináře, také držitelé významných cen, Patricka Kingsleyho, reportéra deníku Guardian pro uprchlickou krizi, nazvaná The New Odyssey: The Story of Europe's Refugee Crisis (Nová Odysea: Příběh evropské uprchlické krize), Guardian Books a Faber and Faber, Londýn, 2016. Ta cituje článek Jana Čulíka "Meet Miloš Zeman – the Czech Republic's answer to Donald Trump (Seznamte se s Milošem Zemanem - Donaldem Trumpem České republiky)", který vyšel na serveru The Conversation dne 9. prosince 2015.