text: Platy učitelů v Česku – Wikipedie
  1 Platy začínajících učitelů a kariérní řád
  1.1 Změna financování regionálního školství
  2 Problematika učitelských platů
  Platy začínajících učitelů a kariérní řádEditovat
  Učitelé mají možnost kariérního růstu, který je tvořen třemi stupni. První kariérní stupeň trvající dva roky je tzv. adaptačním obdobím – v těchto dvou letech si má učitel především osvojit převod poznatků z vysokoškolského studia do přímé práce se žáky. Po dobu adaptace by měl mít učitel k dispozici uvádějícího učitele, který mu je oporou z hlediska metodického i provozního. Po splnění dvou let praxe se učitel přesouvá do druhého kariérního stupně. Do třetího stupně se učitel dostane po splnění nejméně 10 let praxe.[3] Cílem kariérního řádu je zvýšení motivace učitelů v jejich vlastním vzdělávání. Kariérní postup je odměněn postupem do vyšší platové třídy. Kromě přímé pedagogické činnosti může učitel vykonávat tzv. specializovanou činnost. Dle školského zákona jde hlavně o členy školského poradenského pracoviště, tedy o školního metodika prevence a výchovného poradce. Nový kariérní řád také počítá se zavedením nových specializovaných činností: kariérního poradce, mentora profesního rozvoje, do jehož kompetence spadá např. zpracování plánu profesního rozvoje pedagogických pracovníků, a koordinátora vlastního hodnocení školy. S výkonem těchto specializovaných činností je spojen nárok na měsíční odměnu ve výši 1000 až 2000 Kč, zároveň je s nimi však spojena nutnost absolvovat specializační studium v řádu několika set hodin, které je zpoplatněno. Kromě specializací je příplatek také přiznán třídním učitelům (momentálně v řádu 400–1300 Kč) či uvádějícím učitelům.
  Změna financování regionálního školstvíEditovat
  Od 1. září 2019 došlo ke změně financování regionálního školství dle tzv. PHmaxu.[4] Změny financování se dotkly všech mateřských, základních a středních škol, které nejsou soukromé ani církevní. Reforma se nedotkla ani základních uměleckých škol. PHmax je oproti původnímu systému (financování dle počtu žáků) vypočítáván z maximálního možného počtu odučených hodin, který stanovuje ministerstvo. Tento systém snižuje závislost množství finančních prostředků na počtu žáků a poskytuje ředitelům škol větší množství finančních prostředků na nárokové i nenárokové složky platu než v minulosti.
  Problematika učitelských platůEditovat
  I přes to, že se v médiích často objevuje srovnání učitelských platů s průměrnou mzdou, nejedná se o přesné srovnání. Průměrná mzda je vypočítávána z mezd všech pracujících v České republice, tedy i těch s nižším vzděláním. Učitelské povolání však vyžaduje vysokou odbornost a dle školského zákona musí učitel absolvovat tzv. učitelské minimum, které lze získat až po absolvování magisterského či inženýrského studia.[5]
  Dle Českého statistického úřadu dosahoval medián mezd vysokoškolsky vzdělaných na konci roku 2019 výše 44 889 Kč[6], zatímco medián učitelských platů se pohybuje okolo 40 tisíc korun.[7]
  Kariérní řád nereflektuje schopnosti zaměstnance, ale pouze délku praxe učitele. Průměrný věk učitelů je 47 let.[8] 6. listopadu 2019 proběhla stávka školských odborů, které požadovaly růst tarifních mezd o 10 %.[9]